Ендокринологія: відмінності між версіями
[перевірена версія] | [очікує на перевірку] |
→Література: Додано вміст Мітки: Редагування з мобільного пристрою Редагування через мобільну версію |
ВП:ССС |
||
(Не показані 30 проміжних версій 5 користувачів) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Ендокриноло́гія''' (від давоньогрецьких {{lang|grc|[[wiktionary:ἔνδον|ἔνδον]]}}, ''endo'', «всередині»; {{lang|grc|[[wiktionary:κρῑνω|κρῑνω]]}} «відділяти»; and {{lang|grc|[[wiktionary:-λογία|-λογία]]}}, ''[[wiktionary:-logia|-логія]]'') — [[наука]] про будову та функції |
'''Ендокриноло́гія''' (від давоньогрецьких {{lang|grc|[[wiktionary:ἔνδον|ἔνδον]]}}, ''endo'', «всередині»; {{lang|grc|[[wiktionary:κρῑνω|κρῑνω]]}} «відділяти»; and {{lang|grc|[[wiktionary:-λογία|-λογία]]}}, ''[[wiktionary:-logia|-логія]]'') — [[наука]] про будову та функції [[ендокринні залози|ендокринних залоз]]; про речовини, що ними виробляються ([[гормони]]) та їх дію на [[організм]] [[людина|людини]] (або [[тварини]]); а також про [[захворювання]], що пов'язані з порушенням функції цих залоз. |
||
Також під ендокринологією розуміють галузь практичної [[медицина|медицини]], в якій працюють лікарі ([[ендокринолог]]и), що займається [[Діагностика|діагностикою]] та [[Лікування|лікуванням]] захворювань [[Ендокринна система|ендокринної системи]].<ref>{{cite book |author=Nussey S, Whitehead S |title=Endocrinology: An Integrated Approach |year=2001 |pages= |isbn=1-85996-252-1 |oclc= |doi= |accessdate= |publisher=Bios Scientific Publ. |location=Oxford}}</ref> |
Також під ендокринологією розуміють галузь практичної [[медицина|медицини]], в якій працюють лікарі ([[ендокринолог]]и), що займається [[Профілактика (медицина)|профілактикою]], [[Діагностика|діагностикою]] та [[Лікування|лікуванням]] захворювань [[Ендокринна система|ендокринної системи]].<ref>{{cite book |author=Nussey S, Whitehead S |title=Endocrinology: An Integrated Approach |year=2001 |pages= |isbn=1-85996-252-1 |oclc= |doi= |accessdate= |publisher=Bios Scientific Publ. |location=Oxford}}</ref> Ендокринна система — це складна мережа [[Залози внутрішньої секреції|залоз]] і [[Орган (анатомія)|органів]], що виробляють гормони, які регулюють широкий спектр життєво важливих [[Фізіологія|фізіологічних процесів]] в організмі людини, таких як ріст, [[Розвиток людини|розвиток]], [[метаболізм]], [[розмноження]], реакція на [[стрес]] тощо. Ендокринна система складається з [[Залози внутрішньої секреції|залоз внутрішньої секреції]], які розташовані в різних частинах [[Тіло людини|тіла]], та виділяють гормони безпосередньо в [[кров]], а не в систему протоків. Тому ендокринні залози розглядаються як залози без протоків (на відміну від [[Залози зовнішньої секреції|залоз зовнішньої секреції]]). |
||
Гормони мають багато різних функцій і способів дії; один гормон може мати кілька ефектів на різні органи-мішені, і, навпаки, на один орган-мішень може впливати кілька гормонів. |
|||
== Ендокринна система == |
|||
[[Файл:Blausen 0345 EndocrineSystem Female2.png|альт=Найбільші ендокринні органи|міні|Найбільші [[ендокринні залози]]. Також різноманітні гормони виробляються багатьма іншими тканинами і клітинами.]] |
|||
Ендокринна система — це система залоз, які виділяють гормони. Гормони — це хімічні речовини, які впливають на діяльність різних систем та органів в організмі (наприклад гормон щитоподібної залози, гормон росту та інсулін). |
|||
Ендокринна система включає ряд механізмів зворотного зв'язку, тому часто один гормон (наприклад, тиреотропний гормон) контролює дію або вивільнення іншого, вторинного гормону (наприклад, гормону щитоподібної залози). Якщо вторинного гормону занадто багато, це може забезпечити негативний зворотний зв'язок з первинним гормоном, для підтримки гомеостаз. |
|||
У початковому визначенні 1902 р. Бейліса та Старлінга, вони вказували, що гормон, як хімічна речовина має вироблятися органом, вивільнятися (у невеликій кількості) у кров та транспортуватися з током крові до віддаленого органу для виконання своєї специфічної функції. Це визначення стосується більшості «класичних» гормонів, але існують також паракринні механізми (хімічний зв'язок між клітинами в тканині або органі), аутокринні (хімічна речовина, що діє на ту саму клітину) та внутрішньокринні (хімічна речовина, що діє всередині та сама клітина)<ref>{{Cite book |
|||
|url=https://www.worldcat.org/oclc/54527542 |
|||
|title=Endocrinology : an integrated approach |
|||
|last=Whitehead |
|||
|first=Saffron A. |
|||
|last2=National Institutes of Health. PubMed Central |
|||
|last3=National Center for Biotechnology Information |
|||
|date=2001 |
|||
|publisher=Bios |
|||
|location=Oxford, UK |
|||
|isbn=1-85996-252-1 |
|||
|oclc=54527542 |
|||
}}</ref>. Нейроендокринний сигнал — це «класичний» гормон, який виділяється в кров нейросекреторним нейроном. |
|||
== Спеціальність == |
|||
[[Файл:Endocrine central nervous en.svg|альт=Ендокринна система мозку (спрощено)|міні|Ендокринна система мозку (спрощено)]] |
|||
Хоча кожна система органів виділяє гормони та реагує на них (включаючи мозок, легені, серце, кишечник, шкіру та нирки), клінічна спеціальність ендокринології зосереджена насамперед на ендокринних органах, тобто на органах, основною функцією яких є секреція гормонів. Ці органи включають гіпофіз, щитоподібну залозу, надниркові залози, яєчники, яєчка та підшлункову залозу. |
|||
Ендокринолог - це лікар, який спеціалізується на лікуванні порушень функцій ендокринної системи, таких захворюваннях як цукровий діабет, гіпертиреоз та багато інших. |
|||
Медична спеціальність ендокринологія передбачає діагностичну оцінку найрізноманітніших симптомів та їх варіацій, а також довгострокове лікування порушень дефіциту або надлишку одного або декількох гормонів. |
|||
Діагностика та лікування ендокринних захворювань в більшій мірі, ніж для більшості спеціальностей, керуються лабораторними дослідженнями. Багато захворювань досліджуються шляхом тестування процесів збудження/стимуляції або гальмування/придушення. Це може включати ін’єкції стимулюючого чи гальмівного агента для перевірки функцій ендокринного органу. Після цього проводиться забір крові для оцінки змін відповідних гормонів або метаболітів. Ендокринолог потребує значних знань у галузі клінічної хімії та біохімії, щоб зрозуміти використання та обмеження досліджень. |
|||
Другим важливим аспектом практичної ендокринології є відмінність варіації здорвої людини від хворої. Нетипові закономірності фізичного розвитку та аномальні результати тестів слід оцінювати як свідчення хвороби або ж індивідуальні особливості людини. |
|||
Крім лікування пацієнтів, багато ендокринологів займаються клінічною наукою роботою та медичними дослідженнями, навчанням та управлінням лікарнями. |
|||
==== Навчання ==== |
|||
Ендокринологи - фахівці внутрішньої медицини або педіатрії. Репродуктивні ендокринологи займаються, перш за все, проблемами фертильності та менструальної функції - часто спочатку проводять навчання акушерству. Більшість з них кваліфікуються як терапевт, педіатр або гінеколог протягом кількох років для спеціалізації, залежно від місцевої системи навчання. |
|||
== Див. також == |
== Див. також == |
||
* [[Ендокринна хірургія]] |
* [[Ендокринна хірургія]] |
||
* [[Ендокринологія (журнал)]] |
* [[Ендокринологія (журнал)]] |
||
* [[Гормони]] |
|||
* [[Рецептор (білок)|Рецептори]] |
|||
* [[Медицина]] |
|||
== Примітки == |
== Примітки == |
||
{{reflist}} |
{{reflist}} |
||
== Джерела == |
|||
⚫ | |||
*[http://esu.com.ua/search_articles.php?id=17881 ЕНДОКРИНОЛОГІЯ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160310033006/http://esu.com.ua/search_articles.php?id=17881 |date=10 березня 2016 }} //[[ЕСУ]] |
|||
== Література == |
== Література == |
||
=== Книги === |
|||
⚫ | |||
* Ендокринологія: підруч. для студентів вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації / за ред. Ю. І. Комісаренко, Г. П. Михальчишин. - 5-е вид., оновлене та допов. - Вінниця: Нова кн., [[2020]]. - 532 с. - (Національний підручник). |
|||
* Igaz Peter ([[2021]]). ''Practical Clinical Endocrinology'' (вид. 1st ed.). Cham: [[Springer Science+Business Media|Springer]] International Publishing. [[ISBN]] [[Спеціальна:Джерела книг/978-3-030-62011-0|978-3-030-62011-0]]. |
|||
⚫ | |||
* Ендокринологія: навч. посібник для студентів та лікарів / О.І. Бумбар, А.Я. Величко, Ю.М. Вендзилович та ін.; за ред. Я. Томашевського, О. Сергієнка. – Львів: Вид-во НТШ, 2009. – 291 c. |
* Ендокринологія: навч. посібник для студентів та лікарів / О.І. Бумбар, А.Я. Величко, Ю.М. Вендзилович та ін.; за ред. Я. Томашевського, О. Сергієнка. – Львів: Вид-во НТШ, 2009. – 291 c. |
||
* Ендокринологія |
* Ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації / [[Боднар Петро Миколайович|П.М. Боднар]], Г.П. Михальчишин, Ю.І. Комісаренко, О.М. Приступюк, О.В. Большова та ін.; 3-є вид., переробл. та допов. - Вінниця: Нова Кн., 2013. - 478 с.: табл., іл. - (Україніка) (Національний підручник). - Бібліогр.: с. 477-478. - ISBN 978-966-382-479-6 |
||
* Ендокринологія |
* Ендокринологія: підруч.: Навч. посіб. для практ. занять / МОЗ України, Нац. мед. ун-т ім. О. О. Богомольця; За заг. ред. Боднара. - Вінниця: Нова кн., 2008. - 490 p.: іл, табл. - (Україніка). - ISBN 978-966-382-026-2 |
||
* Ендокринологія |
* Ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. III-IV рівнів акредитації / За ред. [[Боднар Петро Миколайович|П. М. Боднара]]. - Київ: Здоров'я, 2003. - 508 с.: іл. - Бібліогр.: с. 500-505. - ISBN 5-311-0179-Х |
||
* Клінічна ендокринологія в схемах і таблицях |
* Клінічна ендокринологія в схемах і таблицях: навч. посіб. для студ. вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації та лікарів-інтернів / М.І. Швед, Н.В. Пасєчко, Л.П. Мартинюк, М.М. Франчук, С.М. Геряк. - Тернопіль: ТДМУ: Укрмедкн., 2006. - 343 с.: табл. - ISBN 966-673-095-2 |
||
* Клінічна ендокринологія |
* Клінічна ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. III-IV рівнів акредитації / В.М. Хворостінка, В.М. Лісовий, Т.А. Моїсеєнко, Л.В. Журавльова; за ред. В.М. Хворостінки. - Київ: Медицина, 2009. - 542 с.: іл. - Бібліогр.: с. 534-538. - ISBN 978-966-10-0025-3 |
||
* Невідкладні стани в ендокринології: навч. посібник / О.О. Сергієнко, Р.Д. Макар, О.В. Сафонова та ін.; за ред. О.О. Сергієнка. – [2-е вид., перероб. та доп.]. – Львів, 2010. – 93 с. |
* Невідкладні стани в ендокринології: навч. посібник / О.О. Сергієнко, Р.Д. Макар, О.В. Сафонова та ін.; за ред. О.О. Сергієнка. – [2-е вид., перероб. та доп.]. – Львів, 2010. – 93 с. |
||
* Інтенсивна терапія в ендокринології / Власенко В. М.; — Видавничий дім "Медкнига", 2021. ISBN 978-966-1597-86-9 |
|||
* Основи діагностики, профілактики та лікування ендокринних захворювань / За ред. Я.І. Томашевського. – Львів: Вид-во НТШ, 1999. – 215 с. |
* Основи діагностики, профілактики та лікування ендокринних захворювань / За ред. Я.І. Томашевського. – Львів: Вид-во НТШ, 1999. – 215 с. |
||
* {{книга |
|||
|автор = [[Єфімов Андрій Семенович|Ефимов Андрей Семёнович]], [[Комісаренко Ігор Васильович|Комиссаренко Игорь Васильевич]], Скробонская Надежда Андреевна |
|||
|частина = |
|||
|посилання частина = |
|||
|заголовок = Неотложная эндокринология |
|||
|оригінал = |
|||
|посилання = |
|||
|відповідальний = |
|||
|видання = |
|||
|місце = Москва |
|||
|видавництво = «Медицина» |
|||
|рік = 1982 |
|||
|том = |
|||
|сторінки = |
|||
|сторінок = 208 |
|||
|серія = Библиотека практического врача. Неотложная помощь |
|||
|тираж = 70 000 |
|||
|isbn = |
|||
|doi = |
|||
|bibcode = |
|||
|pmid = |
|||
|archiveurl = |
|||
|archivedate = |
|||
|ref = |
|||
}} {{ref-ru}} |
|||
* Endocrinjlogy : Textbook : Study Guide for the practical classes / Bodnar P., Vlasenko M., Gendeleka G., Pertzeva T., Serhienko A., Kiktyak O. et al. Ed. by Petro M. Bodnar. - Vinnytsa, Nova Knyha, 2008. - 496 р. |
|||
== |
=== Журнали === |
||
* [[Ендокринологія (журнал)|Ендокринологія]] ([https://endokrynologia.com.ua/index.php/journal сайт]) |
|||
⚫ | |||
* [https://academic.oup.com/jcem Journal of Clinical Endocrinology and Metabolism] |
|||
*[http://esu.com.ua/search_articles.php?id=17881 ЕНДОКРИНОЛОГІЯ] //[[ЕСУ]] |
|||
* [https://academic.oup.com/endo Endocrinology] |
|||
* [https://www.sciencedirect.com/journal/psychoneuroendocrinology Psychoneuroendocrinology] |
|||
* [https://journals.physiology.org/journal/ajpendo American Journal of Physiology - Endocrinology and Metabolism] |
|||
* [https://www.cell.com/trends/endocrinology-metabolism/home Trends in Endocrinology and Metabolism] |
|||
* [https://eje.bioscientifica.com/ European Journal of Endocrinology] |
|||
* [https://www.nature.com/nrendo/ Nature Reviews Endocrinology] |
|||
* [https://joe.bioscientifica.com/ Journal of Endocrinology] |
|||
* [https://onlinelibrary.wiley.com/journal/13652265 Clinical Endocrinology] |
|||
{{Ендокринологія-доробити}} |
{{Ендокринологія-доробити}} |
Поточна версія на 17:15, 21 квітня 2023
Ендокриноло́гія (від давоньогрецьких ἔνδον, endo, «всередині»; κρῑνω «відділяти»; and -λογία, -логія) — наука про будову та функції ендокринних залоз; про речовини, що ними виробляються (гормони) та їх дію на організм людини (або тварини); а також про захворювання, що пов'язані з порушенням функції цих залоз.
Також під ендокринологією розуміють галузь практичної медицини, в якій працюють лікарі (ендокринологи), що займається профілактикою, діагностикою та лікуванням захворювань ендокринної системи.[1] Ендокринна система — це складна мережа залоз і органів, що виробляють гормони, які регулюють широкий спектр життєво важливих фізіологічних процесів в організмі людини, таких як ріст, розвиток, метаболізм, розмноження, реакція на стрес тощо. Ендокринна система складається з залоз внутрішньої секреції, які розташовані в різних частинах тіла, та виділяють гормони безпосередньо в кров, а не в систему протоків. Тому ендокринні залози розглядаються як залози без протоків (на відміну від залоз зовнішньої секреції).
Гормони мають багато різних функцій і способів дії; один гормон може мати кілька ефектів на різні органи-мішені, і, навпаки, на один орган-мішень може впливати кілька гормонів.
Ендокринна система — це система залоз, які виділяють гормони. Гормони — це хімічні речовини, які впливають на діяльність різних систем та органів в організмі (наприклад гормон щитоподібної залози, гормон росту та інсулін).
Ендокринна система включає ряд механізмів зворотного зв'язку, тому часто один гормон (наприклад, тиреотропний гормон) контролює дію або вивільнення іншого, вторинного гормону (наприклад, гормону щитоподібної залози). Якщо вторинного гормону занадто багато, це може забезпечити негативний зворотний зв'язок з первинним гормоном, для підтримки гомеостаз.
У початковому визначенні 1902 р. Бейліса та Старлінга, вони вказували, що гормон, як хімічна речовина має вироблятися органом, вивільнятися (у невеликій кількості) у кров та транспортуватися з током крові до віддаленого органу для виконання своєї специфічної функції. Це визначення стосується більшості «класичних» гормонів, але існують також паракринні механізми (хімічний зв'язок між клітинами в тканині або органі), аутокринні (хімічна речовина, що діє на ту саму клітину) та внутрішньокринні (хімічна речовина, що діє всередині та сама клітина)[2]. Нейроендокринний сигнал — це «класичний» гормон, який виділяється в кров нейросекреторним нейроном.
Хоча кожна система органів виділяє гормони та реагує на них (включаючи мозок, легені, серце, кишечник, шкіру та нирки), клінічна спеціальність ендокринології зосереджена насамперед на ендокринних органах, тобто на органах, основною функцією яких є секреція гормонів. Ці органи включають гіпофіз, щитоподібну залозу, надниркові залози, яєчники, яєчка та підшлункову залозу.
Ендокринолог - це лікар, який спеціалізується на лікуванні порушень функцій ендокринної системи, таких захворюваннях як цукровий діабет, гіпертиреоз та багато інших.
Медична спеціальність ендокринологія передбачає діагностичну оцінку найрізноманітніших симптомів та їх варіацій, а також довгострокове лікування порушень дефіциту або надлишку одного або декількох гормонів.
Діагностика та лікування ендокринних захворювань в більшій мірі, ніж для більшості спеціальностей, керуються лабораторними дослідженнями. Багато захворювань досліджуються шляхом тестування процесів збудження/стимуляції або гальмування/придушення. Це може включати ін’єкції стимулюючого чи гальмівного агента для перевірки функцій ендокринного органу. Після цього проводиться забір крові для оцінки змін відповідних гормонів або метаболітів. Ендокринолог потребує значних знань у галузі клінічної хімії та біохімії, щоб зрозуміти використання та обмеження досліджень.
Другим важливим аспектом практичної ендокринології є відмінність варіації здорвої людини від хворої. Нетипові закономірності фізичного розвитку та аномальні результати тестів слід оцінювати як свідчення хвороби або ж індивідуальні особливості людини.
Крім лікування пацієнтів, багато ендокринологів займаються клінічною наукою роботою та медичними дослідженнями, навчанням та управлінням лікарнями.
Ендокринологи - фахівці внутрішньої медицини або педіатрії. Репродуктивні ендокринологи займаються, перш за все, проблемами фертильності та менструальної функції - часто спочатку проводять навчання акушерству. Більшість з них кваліфікуються як терапевт, педіатр або гінеколог протягом кількох років для спеціалізації, залежно від місцевої системи навчання.
- ↑ Nussey S, Whitehead S (2001). Endocrinology: An Integrated Approach. Oxford: Bios Scientific Publ. ISBN 1-85996-252-1.
- ↑ Whitehead, Saffron A.; National Institutes of Health. PubMed Central; National Center for Biotechnology Information (2001). Endocrinology : an integrated approach. Oxford, UK: Bios. ISBN 1-85996-252-1. OCLC 54527542.
- ЕНДОКРИНОЛОГІЯ [Архівовано 3 серпня 2016 у Wayback Machine.] //Фармацевтична енциклопедія
- ЕНДОКРИНОЛОГІЯ [Архівовано 10 березня 2016 у Wayback Machine.] //ЕСУ
- Ендокринологія: підруч. для студентів вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації / за ред. Ю. І. Комісаренко, Г. П. Михальчишин. - 5-е вид., оновлене та допов. - Вінниця: Нова кн., 2020. - 532 с. - (Національний підручник).
- Igaz Peter (2021). Practical Clinical Endocrinology (вид. 1st ed.). Cham: Springer International Publishing. ISBN 978-3-030-62011-0.
- Ендокринологія дитячого віку: навч. посіб. для студ. та лікарів-інтернів / Больбот Ю.К., Абатуров О.Є., Бордій Т.А., Ковтуненко Р.В.; Дніпропетр. держ. мед. акад. - Д.: [б. в.], 2002. - 201 с.: табл. - Бібліогр.: с.199-200. - ISBN 966-7985-16-4
- Ендокринологія: навч. посібник для студентів та лікарів / О.І. Бумбар, А.Я. Величко, Ю.М. Вендзилович та ін.; за ред. Я. Томашевського, О. Сергієнка. – Львів: Вид-во НТШ, 2009. – 291 c.
- Ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації / П.М. Боднар, Г.П. Михальчишин, Ю.І. Комісаренко, О.М. Приступюк, О.В. Большова та ін.; 3-є вид., переробл. та допов. - Вінниця: Нова Кн., 2013. - 478 с.: табл., іл. - (Україніка) (Національний підручник). - Бібліогр.: с. 477-478. - ISBN 978-966-382-479-6
- Ендокринологія: підруч.: Навч. посіб. для практ. занять / МОЗ України, Нац. мед. ун-т ім. О. О. Богомольця; За заг. ред. Боднара. - Вінниця: Нова кн., 2008. - 490 p.: іл, табл. - (Україніка). - ISBN 978-966-382-026-2
- Ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. III-IV рівнів акредитації / За ред. П. М. Боднара. - Київ: Здоров'я, 2003. - 508 с.: іл. - Бібліогр.: с. 500-505. - ISBN 5-311-0179-Х
- Клінічна ендокринологія в схемах і таблицях: навч. посіб. для студ. вищ. мед. навч. закл. IV рівня акредитації та лікарів-інтернів / М.І. Швед, Н.В. Пасєчко, Л.П. Мартинюк, М.М. Франчук, С.М. Геряк. - Тернопіль: ТДМУ: Укрмедкн., 2006. - 343 с.: табл. - ISBN 966-673-095-2
- Клінічна ендокринологія: підруч. для студ. вищ. мед. навч. закл. III-IV рівнів акредитації / В.М. Хворостінка, В.М. Лісовий, Т.А. Моїсеєнко, Л.В. Журавльова; за ред. В.М. Хворостінки. - Київ: Медицина, 2009. - 542 с.: іл. - Бібліогр.: с. 534-538. - ISBN 978-966-10-0025-3
- Невідкладні стани в ендокринології: навч. посібник / О.О. Сергієнко, Р.Д. Макар, О.В. Сафонова та ін.; за ред. О.О. Сергієнка. – [2-е вид., перероб. та доп.]. – Львів, 2010. – 93 с.
- Інтенсивна терапія в ендокринології / Власенко В. М.; — Видавничий дім "Медкнига", 2021. ISBN 978-966-1597-86-9
- Основи діагностики, профілактики та лікування ендокринних захворювань / За ред. Я.І. Томашевського. – Львів: Вид-во НТШ, 1999. – 215 с.
- Ендокринологія (сайт)
- Journal of Clinical Endocrinology and Metabolism
- Endocrinology
- Psychoneuroendocrinology
- American Journal of Physiology - Endocrinology and Metabolism
- Trends in Endocrinology and Metabolism
- European Journal of Endocrinology
- Nature Reviews Endocrinology
- Journal of Endocrinology
- Clinical Endocrinology
Це незавершена стаття з ендокринології. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |