Іл-20
Іл-20 | |
---|---|
Іл-20М над аеродромом Чкаловський, 2009 рік. | |
Тип | літак радіоелектронної розвідки |
Розробник | |
Виробник | |
Перший політ | 21 березня 1968 |
Початок експлуатації | 1969 |
Статус | експлуатується |
Основні експлуатанти | ВПС СРСР (колишній) ВПС Росії |
Роки виробництва | 1968–1976 |
Виготовлено | 20 |
Базова модель | Іл-18 |
|
Іл-20 (рос. «Ил-20»), (за класифікацією НАТО — Coot) — радянський літак радіоелектронної розвідки та РЕБ на базі Іл-18, обладнаний РЛС бічного огляду, ІЧ-сканером та іншими датчиками.
Іл-20РТ — літак для отримання ракетно-космічної телеметрії.
Іл-20. 27 березня 1965 р. видано Постанову ЦК КПСС і Ради Міністрів СРСР, а 12 квітня того ж року — і наказ міністра авіаційної промисловості про розробку літака комплексної розвідки прикордонної смуги без перетину державного кордону. Завдання поставлено ОКБ заводу № 240, який очолював генеральний конструктор Сергій Ільюшин (з 1966 р. — Московський машинобудівний завод «Стрела», зараз — Авіаційний комплекс ім. Іллюшина). Літак-розвідник на базі Іл-18Д отримав назву Іл-20 («виріб 20»)[1].
Іл-22 (не плутати з бомбардувальником Іл-22). У 1968 році почалися роботи над створенням повітряного командного пункту, за базу був обраний пасажирський літак Іл-18Д та наданий індекс Іл-18Д-36 («виріб 36»). Надалі літак отримав назву Іл-22. Проєктування було доручено ДМЗ (Дослідний машинобудівний завод) під керівництвом В. М. Мясищева з технічним супроводом ММЗ «Стрела» (Генеральний конструктор — Г. В. Новожилов). На ДМЗ Головним конструктором по літаку був призначений Ф. Н. Жуков[2][3].
Іл-22ПП («Порубщик»). На ДМЗ у 2009 році розпочато роботи з модифікації літака Іл-22 по проєкту «Порубщик» який призначений для постановки радіоелектронних завад та розвідки. Випробування дослідного Іл-22П розпочалися в кінці 2011 року та завершені 2015 році[4].
На льотні випробування Іл-20 переданий у березні 1968 року[1].
До 1976 р. заводом «Знамя труда» збудовано близько 20 літаків Іл-20 та Іл-20М[1].
З 2009 по січень 2022 рік переобладнано 3 літаки Іл-22 на Іл-22ПП. Але ще на початку 2022 року бортове обладнання цих літаків проходило доведення[4][5].
Модифіковані літаки могли мати на борту назву Іл-18, оскільки вони відповідно були спеціального призначення і виготовлялися на базі Іл-18[1].
Іл-20 — виріб 20, літак-розвідник, модифікація на базі Іл-18Д. Основним засобом ведення розвідки на цій машині стала радіолокаційна станція бокового огляду «Игла» (укр. «Голка»), тому літак досить часто найменували Іл-18Д «Ігла». Окрім РЛС, комплекс радіолокаційного обладнання «Игла-1» літака Іл-20 включав також засоби радіотехнічної і фоторозвідки, поєднані з навігаційним обладнанням літака[1].
Іл-20М — подальший розвиток Іл-22. Зокрема є опція здійснення оптичної розвідки[1].
Іл-20М1
Іл-22 (виріб 36, «Бізон») 1-й дослідний — для випробувань переобладнано два Іл-18Д та Іл-18. Всі необхідні доопрацювання першого дослідного літака завершено 1971 р. Зокрема, зверху фюзеляжа встановлено кілька антен, а внизу встановлено напівциліндричний обтікач. Завершення випробувань та прийняття на озброєння відбулося в 1974 році[2]
Іл-22 («Виріб 36», «Бізон») — модифікація на базі Іл-18Д, призначений в якості повітряного командного пункту та створення додаткових каналів зв'язку в особливих випадках, в основному — при підготовці до застосування спеціальних боєприпасів. Встановлено комплекс зв'язку «Бізон». Літак також оснащений засобами РЕБ, які дозволяють виявляти застосування засобів РЕБ супротивником (станція попередження про опромінення). Встановлено турбоагрегат ТА-6, замість ТТ-16М. Виготовлено близько 10 літаків[2][3].
Іл-22М («Виріб 40» або «Зебра») — подальший розвиток Іл-22. Зокрема встановлено новий комплекс зв'язку «Зебра». Виготовлено близько 10 літаків[3][2].
Ил-22М-15 («Виріб 41») — модифікація Іл-22М. Був збудований в єдиному екземплярі. Після розпаду СРСР у 1992 р. залишився в Казахстані, у 1994 р. переобладнаний на вантажний[3][2].
Іл-22М-11-СУРТ — стройовий, літак управління ретрансляцією радіозв'язку армійського (фронтового) рівня. Основна відмінність — комплекс зв'язку «Зебра» замінений на «Сокол-СРТ». Переобладнано не менше 4-ох літаків[2].
Іл-22М (1998 р.) — переобладнаний літак, який оснащений новою апаратурою зв'язку, бортовими комп'ютерами для офіцерів штабу. В кабіні пілотів нове обладнання з супутниковими навігаторами ГЛОНАСС.
Іл-22П («Порубщик») — дослідна модифікація Іл-22 проєкту «Порубщик» для постановки радіоелектронних завад та розвідки. Переобладнано 1 літак Іл-22 (RA-75903)[4].
Іл-22ПП («Порубщик») — серійна модифікація Іл-22 проєкту «Порубщик», для постановки радіоелектронних завад та розвідки. Переобладнано 2 літаки Іл-22 (RA-90786 та ?)[2][5][4].
В 1971 році створений прототип Іл-18РТЛ на базі літака-розвідника Іл-20. Який призначений для приймання телеметричної інформації з борта ракет та космічних апаратів в зонах, де не можливе приймання інформації наземними службами. Випробування проходили до 1974 р. Після цього виготовлено чотири серійні Іл-20РТ які в 1980 р. прийняті на експлуатацію та базувалися на аеродромі «Крайній» (Байконур). Обладнання яке встановлювалося на літаках, також забезпечувало телеметричними вимірами запуски з космодрому Байконур ракет космічного призначення та виконували обслуговування в районі космодрому Капустин Яр ракет класу «повітря-земля». У другій половині 1990-х років один Іл-20РТ пройшов модернізацію вимірювального комплексу[6][7].
Іл-20 використовували під час Афганської війни[1].
Перші Іл-20 були помічені в Сирії іще у вересні 2015 році[8].
В лютому 2016 року до Сирії був додатково перекинутий Ту-214Р[9][10].
17 вересня 2018 року при заході на посадку на авіабазу «Хмеймім» сирійським С-200 внаслідок «дружнього вогню» був збитий російський літак радіоелектронної розвідки Іл-20. Всі 15 членів екіпажу загинули[11]. Місце падіння літака розташоване за 27 км на захід від населеного пункту Баніяс[12].
Повітряні Сили Збройних Сил України 3 квітня 2022 року, знищили або уразили 9 повітряних цілей російських загарбників. Найбільш «цінний» у цьому переліку екземпляр — літак-ретранслятор Іл-22[13].
Повідомляється, що цей літак підбито, відбулась розгерметизація кабіни, «борт» виконав посадку на аеродромі в російському Ростові. Тому, імовірно, йдеться саме про варіант повітряного штабу[13].
За даними видання Defense Express стало відомо, що в квітні 2022 року російські військові виконували радіоелектронне придушення українських радіолокаційних систем та систем зв'язку за допомогою двох літаків для постановки радіоелектронних завад Ил-22ПП, що перебували у повітряному просторі Воронезької області РФ та над водами Азовського моря, ще один Іл-22П — діяв у повітряному просторі Курської області РФ. Проте ці спроби виявились невдалими[5].
В лютому 2023 року російська пропаганда визнала, що в квітні 2022 року російський Іл-22 насправді був уражений двома ракетами від ЗРК «Бук» на висоті близько 7600 м. Перша ракета уламками перетворила корпус на «решето», а друга — уразила хвостову частину. Літак отримав понад 200 пробоїн та ледь дотягнув до аеродрому в Ростові[14].
24 червня 2023 року найманці ПВК «Вагнер» під час заколоту збили у Воронезькій області 1 повітряний командний пункт Іл-22М11 (бортовий номер RA-75917). Всі 10 членів екіпажу загинули[15][16].
14 січня 2024 року, близько 21:00, за повідомленням комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки у Верховній Раді України, Україна збила російські літаки ДРЛО А-50 та Іл-22М11 (борт. номер 95678), які перебували в повітряному просторі над Азовським морем[17][18].
Підбитий Іл-22М11 зміг здійснити аварійну посадку в цивільному аеропорті міста Анапа, однак відновленню він уже не підлягає[19]. За неофіційними даними, внаслідок ураження ракетою на борту було двоє загиблих та двоє поранених членів екіпажу[20].
- Поточні
Росія; 5 літаків Іл-22 та 12 літаків Іл-22М; 3 одиниці Іл-22ПП (виготовлених, мали бути поставлені Міноборони РФ в 2016 році, але ще на початку 2022-го року бортове обладнання цих літаків проходило доведення.)[5]
- Колишні
СРСР;
- «Крылья Родины» № 7 — 2003
- Самолетные измерительные пункты (рос.)
- ↑ а б в г д е ж Ил-20 (рос.). Архів оригіналу за 22 квітня 2022. Процитовано 22 квітня 2022.
- ↑ а б в г д е ж Воздушный командный пункт Ильюшин / Мясищев Ил-22 (рос.). Архів оригіналу за 4 квітня 2022. Процитовано 22 квітня 2022.
- ↑ а б в г Ил-22 (рос.). Архів оригіналу за 7 квітня 2022. Процитовано 21 квітня 2022.
- ↑ а б в г О некоторых авиационных новинках прошлого года (рос.). Архів оригіналу за 23 квітня 2022. Процитовано 23 квітня 2022.
- ↑ а б в г Росіяни підняли у повітря раритетні "глушилки" Ил-22ПП, безсила "чудо-зброя" проти нашої ППО (укр.). Архів оригіналу за 21 квітня 2022. Процитовано 21 квітня 2022.
- ↑ Ил-20РТ (рос.). Архів оригіналу за 26 лютого 2021. Процитовано 23 квітня 2022.
- ↑ Ил-20РТ (рос.). Архів оригіналу за 7 квітня 2022. Процитовано 23 квітня 2022.
- ↑ David Cenciotti (25 вересня 2015). Russia has deployed at least one Il-20 Coot spyplane to Syria. The Aviationist. Процитовано 17 квітня 2021.
- ↑ Аналитики обнаружили в Сирии секретный российский самолет-разведчик. Архів оригіналу за 17 лютого 2016. Процитовано 26 червня 2023. NEWSru, 16 February 2016.
- ↑ Russia has just deployed its most advanced spyplane to Syria. 15 лютого 2016. Архів оригіналу за 23 червня 2016. Процитовано 16 липня 2016.
- ↑ Christian Lowe, Katya Golubkova (18 вересня 2018). Israel indirectly to blame for downing of plane over Syria, Russia says. Reuters. Архів оригіналу за 18 вересня 2018. Процитовано 18 вересня 2018.
- ↑ Катастрофа Іл-20 в Сирії: російські військові підняли уламки літака з води. Новое Время. 18 вересня 2018. Архів оригіналу за 18 вересня 2018. Процитовано 18 вересня 2018.
- ↑ а б Повітряні Сили підбили "повітряний штаб" ворога, що міг управляти військами окупанта на Донбасі. Defense Express. 4 квітня 2022. Архів оригіналу за 4 квітня 2022. Процитовано 4 квітня 2022.
- ↑ Рашисти так перелякались, що лише за рік визнали влучання нашого "Бука" в їх "літаючий штаб" Ил-22. Defense Express. 13 лютого 2023.
- ↑ У Воронезькій області збили повітряний командний пункт Ил-22М. Мілітарний. 24 червня 2023.
- ↑ ЧВК «Вагнер» сбила воздушный командный пункт Ил-22 под Воронежем
- ↑ Україна підбила два російські літаки над акваторією Азовського моря — Мисягін. 14.01. 2024, 22:54
- ↑ ЗСУ уразили російський літак-розвідник А-50 над Азовським морем. Іл-22М11 запросив аварійну посадку. // Автор: Кіра Молчанова. 14.01.2024, 23:56
- ↑ Росіяни показали пошкоджений над Азовським морем Ил-22. Мілітарний. 15 січня 2024.
- ↑ Sitrep for Jan. 15-17, 2024 (as of 9 a.m. UTC+3). Conflict Intelligence Team. 17 січня 2024.
|