Джамму та Кашмір
Джамму та Кашмір | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
штат: Джамму та Кашмір | |||||
Столиця | Джамму (взимку) і Срінагар (улітку) | ||||
Країна | |||||
Офіційна мова | кашмірі, урду | ||||
Населення | |||||
- повне | 10,07 млн ос. | ||||
- густота | 45,31 ос./м² | ||||
Площа | |||||
- повна | 42 241 (з 2019) км² | ||||
Висота | |||||
- максимальна | 327 м | ||||
- мінімальна | 327 м | ||||
Часовий пояс | UTC+5:30 | ||||
Дата заснування | 26 жовтня 1947 | ||||
Дата ліквідації | 30 жовтня 2019 | ||||
Губернатор | Mehbooba Muftid | ||||
Вебсайт | jammukashmir.nic.in | ||||
Код ISO 3166-2 | IN-JK | ||||
| |||||
|
Джамму та Кашмір (гінді जम्मू और कश्मीर, англ. Jammu and Kashmir) — штат на півночі Індії. Столиця — Джамму (взимку) і Срінагар (улітку).
Частина Імперії Великих Моголів з 1586 року.
1820 — Джамму перейшов під контроль Гулаба Сінґха.
Після індо-пакистанської війни 1947–1948 рр. князіство Джамму і Кашмір було розділено між Індією (яка контролювала регіони Джамму, долину Кашмір і Ладакх) і Пакистаном (яка контролювала Гілгіт-Балтистан і Азад Кашмір). Території, що перебувають під управлінням Індії, обрали установчі збори в 1951 році, які затвердили приєднання держави до Індії в 1954 році[1][2].
Територіальні суперечки викликали нові протистояння між Індією та Пакистаном у 1964 та 1971 рр. (другий конфлікт завершився угодою в Сімлі 1972 року).
У штаті тривають виступи сепаратистів, ускладнюючи територіальне питання між Індією та Пакистаном.
5 серпня 2019 року Індія скасувала особливий статус Кашміру й розділила його на дві союзні території - Джамму та Кашмір і Ладакх. Цьому кроку передувало значне військове нарощування в штаті, запровадження комендантської години, загальне припинення доступу до Інтернету та мобільних мереж, арешти місцевих політичних лідерів.[3][4]
Станом на 2001 рік, мовний склад штату був таким (вказані мови, які мають більше 1 %):
- Кашмірі — 53,5 % (5 425 733 ос.)
- Догрі — 21,7 % (2 205 560 ос.)
- Гінді — 18,4 % (1 870 264 ос.)
- Панджабі — 1,9 % (190 675 ос.)
…
- Урду — 0,1 % (13 251 ос.)
Виробляється: деревина, зерно, рис, фрукти, шовк, килими.
- Ага Шахід Алі — кашмірський поет.
- ↑ Kashmir – region, Indian subcontinent. Архів оригіналу за 5 жовтня 2016. Процитовано 16 листопада 2016.
- ↑ Schofield, 2003, с. 94
- ↑ Індія скасувала особливий статус Кашміру та привела армію в бойову готовність. https://espreso.tv/. Еспресо TV. 5 серпня 2019. Архів оригіналу за 5 серпня 2019. Процитовано 5 серпня 2019.
- ↑ Jammu Kashmir Article 370: Govt revokes Article 370 from Jammu and Kashmir, bifurcates state into two Union Territories. The Times of India (англ.). 5 серпня 2019. Архів оригіналу за 5 серпня 2019. Процитовано 5 серпня 2019.
- А. М. Кобзаренко. Кашмірська проблема // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т. /Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К: Знання України, 2004 — Т.1 — 760с. ISBN 966-316-039-X
- А. М. Кобзаренко. Симлська угода 1972 // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с. ISBN 966-316-045-4
- Schofield, Victoria (2003), Kashmir in Conflict, I.B.Tauris, ISBN 978-1-86064-898-4
- Джамму і Кашмір // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Greater Kashmir, daily English newspaper from Kashmir [Архівовано 23 червня 2021 у Wayback Machine.]
- Official website of government of Jammu and Kashmir [Архівовано 15 вересня 2017 у Wayback Machine.]
- Website about Jammu and Kashmir [Архівовано 29 січня 2009 у Wayback Machine.]
- Maps of Jammu and Kashmir [Архівовано 25 січня 2009 у Wayback Machine.]
- Jammu and Kashmir tourism department [Архівовано 17 лютого 2010 у Wayback Machine.]
- Search for Jammu and Kashmir on Google News
- Opinion piece, 13 Oct 2005, on the policies of Chief Minister Mufti Muhammad Sayeed
- Official website of Karan Singh, the son of Maharajah Sir Hari Singh [Архівовано 1 лютого 2007 у Wayback Machine.]
- Dahra Guest House Rawalakot
|
|
Це незавершена стаття з географії Індії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |