Дубляни (селище)
селище Дубляни | |
---|---|
Країна | |
Область | Львівська область |
Район | Самбірський район |
Громада | Новокалинівська міська громада |
Код КАТОТТГ | UA46080070020027363 |
Основні дані | |
Засновано | 1432 |
Статус | із 2024 року |
Площа | 25.88 км² |
Населення | ▼ 1688 (01.01.2020)[1] |
Густота | 71,4 осіб/км²; |
Поштовий індекс | 81471 |
Телефонний код | +380 3236 |
Географічні координати | 49°29′57″ пн. ш. 23°24′22″ сх. д. / 49.49917° пн. ш. 23.40611° сх. д.Координати: 49°29′57″ пн. ш. 23°24′22″ сх. д. / 49.49917° пн. ш. 23.40611° сх. д. |
Водойма | р. Веретено
|
Відстань | |
Найближча залізнична станція: | Дубляни |
До станції: | 3 км |
До райцентру: | |
- фізична: | 15 км |
До обл. центру: | |
- залізницею: | 98 км |
- автошляхами: | 95 км |
Селищна влада | |
Адреса | 81464, Львівська обл., Самбірський р-н, м.Новий Калинів,пл.Авіації,1а |
Староста | Шабелько Оксана Миколаївна |
Карта | |
|
Дубля́ни — селище Самбірського району Львівської області України. З 2020 року входить до Новокалинівської міської громади.
Дубляни розташовані за 76 км на південний захід від обласного центру — міста Львів та за 15 км на схід від районного центру — міста Самбора. Знаходяться Дубляни в басейні верхнього Дністра на річці Веретено, котра впадає в річку Бистриця — праву притоку Дністра.
За переказами назва села походить від дубових лісів, яких колись було багато в цій місцевості. Перша письмова згадка про Дубляни належить доприпадає на 12 грудня 1432 року. Саме того дня в місто Ланцуті (нині Польща) польський король Володислав Ягайло затвердив грамоту про дарування й продаж Самбірському старості Петру Одровонжу 8 ланів поля та солтиства у селі Дублянах.[2]
Аж до 1772 року було воно не рядовим селом, а центром ключа, отож мало на своєму терені двір, у якому знаходилась адміністрація, яка збирала повинності з усіх навколишніх сіл, що входили до Дублінського ключа.
Внаслідок першого поділу Польщі, який було підписано 5 серпня 1772 року, село відійшло до Австрійської імперії і стало камеральним, тобто належним до державної скарбниці (камери). Адміністративний поділ було змінено і воно належало тепер до Самбірської округи (циркулу) та до Луцького домініуму (село Лука — центр домініуму, за 8 км на схід від Дублян), а вже за новим поділом 1856 року воно стало належати до Львівського воєводства та до Самбірського повіту, хоч суд і уряд податковий продовжував знаходитися у Луці.[2] 1895 року в результаті неврожаю в селищі померло від голоду 40 сімей. Ще страшніший голод чекав жителів села в 1902 році, коли внаслідок дощів врожай загинув на полях.
Дубляни були адміністративним центром однойменної ґміни у 1934–1939 роках.
У 1940–1941 та 1944–1959 рр. було центром Дублянського району Дрогобицької області у радянські окупації.
У 1941 році селище окуповане німецькими військами. 15 лютого 1944 року гітлерівці привезли 20 заручників з дрогобицької тюрми, які були зв'язані по 5 осіб колючим дротом, і розстріляли їх у центрі села. У 1963 році на цьому місці встановлено обеліск.
1942 село мало 1000 мешканців, 3 кооперативи, церкву, школу і читальню «Просвіти»[3]. Село поттерпіло від большевицьких катів, які, замучили під час втечі, 13 осіб[3].
У 1944 році на місце німецької влади приходить радянська, нею 19 січня 1945 року в центрі селі були повішені два дорожівські хлопці-члени ОУН — Артимович Василь Гаврилович «Думний» 1916 р.н. і Купчик Михайло Федорович «Чайка» 1920 р.н.
7 травня 1946 року в Дублянському районі перейменували село Кранцберг Дублянської Першої сільської Ради на село Війкове.[4] Пізніше ця колишня німецька колонія Кранцберґ (нім. Kranzberg) приєднана до Дублян — тепер це південна частина селища (на правову березі річечки Прут).
Чисельність населення Дублян (станом на 1 січня 2020 року) — 1 688 осіб.
Динаміка населення Дублян[5]
У селищі діють дві школи — середня (I—III ступеня) та початкова (I-го ступеня), дитяча дошкільна установа та філіал Рудківської музичної школи. Функціонує лікарня на 75 місць, поліклініка, дві аптеки та ветеринарна дільниця. Своє дозвілля мешканці проводять в місцевому парку культури та відпочинку, в якому зведено приватна кав'ярня.
Через те, що селище має природний поділ на дві частини, діють заклади культури — Будинок культури «Просвіта» та клуб і дві бібліотеки. В центрі Дублян — стадіон, на якому щорічно відбуваються футбольні змагання.
Функціонують на території селища три культові святині — дерев'яна греко-католицька церква, щойно збудована у 1999 році цегляна православна церква Київського патріархату та польський костьолик.
Дерев'яна греко-католицька Церква Богоявлення Господнього — пам'ятка архітектури місцевого значення, побудована в 1860 році.[6]
Відомо, що в 1507 році в Дублянах вже існувала парафіяльна церква. Про церкву, яка існувала на початку XVII ст., відомо лише те, що вона згоріла в 1624 році під час татарської навали. У 1660 році постала дерев'яна будівля, яка у 1693 році отримала привілей від польського короля Яна III Собєського. В 1860—1863 роках замість неї зведено теперішню дерев'яну церкву за пароха Василя Грабовського.
Дерев'яна церква тризрубна, завершена над навою широким восьмериком, накритим великою банею з ліхтарем і маківкою. До вівтаря з північної сторони прибудована ризниця. По периметру будівлю оточує широке піддашшя, об'єднане з покриттям ризниці і головного входу.
- Проць Любов Іванівна — українська поетеса, педагог.
- Крамарець Володимир Олександрович — к. с/г н., доцент кафедри лісівництва НЛТУ України[7]
- ↑ Статистичний збірник: Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2020 року (PDF). Державна служба статистики України. 2020. Архів оригіналу (PDF) за 2 січня 2020. Процитовано 3 серпня 2024.
- ↑ а б Дублянська селищна рада на сайті Самбірської РА. Архів оригіналу за 9 березня 2016. Процитовано 5 вересня 2014.
- ↑ а б Архівована копія (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 27 листопада 2020. Процитовано 24 листопада 2020.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Указ Президії Верховної Ради УРСР від 7.5.1946 «Про збереження історичних найменувань та уточнення і впорядкування існуючих назв сільських Рад і населених пунктів Дрогобицької області»
- ↑ Україна / Ukrajina. Архів оригіналу за 19 квітня 2012. Процитовано 11 грудня 2020.
- ↑ Дубляни. Богоявлення Господнього. 1860. Архів оригіналу за 15 липня 2014. Процитовано 5 вересня 2014.
- ↑ Крамарець Володимир Олександрович. Архів оригіналу за 17 березня 2015. Процитовано 5 червня 2015.
- Львів збудує для Дублян новий водопровід [Архівовано 20 жовтня 2021 у Wayback Machine.]// Голос України, 20.10.2021
- Проць Л. І., Сенищ М. В. Дубляни [Архівовано 30 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2008. — Т. 8 : Дл — Дя. — С. 473—474. — ISBN 978-966-02-4458-0.
- Облікова картка
- [1] [Архівовано 26 квітня 2021 у Wayback Machine.]
- [2] [Архівовано 21 квітня 2021 у Wayback Machine.]