Гдаль Богдан Володимирович
Богдан Гдаль | |
---|---|
Народився | 16 жовтня 1982 (41 рік) Київ |
Громадянство | |
Діяльність | дизайнер, вебдизайнер, типограф |
Батько | Гдаль Володимир Аркадійович |
Сайт | bohdan.com.ua |
Богдан Гдаль (16 жовтня 1982, Київ) — графічний дизайнер, автор настінних розписів, шрифтовий розробник, громадський активіст.
Народився у Києві. Вищу освіту здобув в Педагогічному університеті ім. Драгоманова за спеціальністю «політолог» (1999—2004).[1] Працював кореспондентом газет (Україна Молода[2], Слово Просвіти) і журналістом на телебаченні. З 2007 року перейшов на фриланс як дизайнер та розробник вебсторінок.[1] 2015 року працював як відеограф та автор телепроєкту «Громадське. Інші» на Громадському телебаченні.[1] До і після цього періоду займався і займається творчою діяльністю. У своїх роботах як графічного дизайнера використовує авторську інтерпретацію об'єктів народної творчості.[3]
У 2002—2007 роках створив і підтримував веб-проєкт Домівка.NET, який був один із вагомих[4] на той час майданчиків для гуртування україномовної молоді. Створив веб-сторінки для таких проєктів, як фестиваль «Країна Мрій», центр народознавства «Мамаєва Слобода», музей Івана Гончара, гуртам «Оркестр Янки Козир» та «Гуляйгород», сайт Незалежній медіа-профспілці України, сайт художникам Олександрі Теліженко та Катерині Косьяненко, етнографічному проєкту «Берви», проєктові «7 чудес України».[5] Створив брендування для видавництва Аркона, фестивалю Древо роду.[6]
2009 року разом з дружиною Катериною Качур створили проєкт Рукотвори, що присвячений українським народним промислам. Цей проєкт став онлайн-майданчиком, який дозволив шанувальникам цього мистецтва знаходити авторів робіт дистанційно, а не лише на кількох тематичних фестивалях на рік.[2][7]
Під впливом теорії розбитих вікон і під час загального піднесення перед Революцією Гідності у 2013 році захопився темою позитивного перетворення довколишнього міського простору,[2] що вилилося в кілька втілених проєктів:
- 2013—2014 поремонтував і змінив дизайн власного під'їзду в багатоквартирному житловому будинку на вулиці Автозаводській у Києві, що мало позитивний суспільний резонанс[2][8][9][10].
- Розробив і встановив таблички на вулиці Автозаводській із закликом до пішоходів дотримуватися правил дорожнього руху при користуванні світлофорним переходом[11][12][13].
- Виконав розпис майданчиків дитячого садочка Горобинка у Києві[14]
- Розробив дизайн довгострокової кампанії «Припаркуйся правильно» щодо дотримання водіями правил паркування[15][16].
- Створив графічну композицію для вшанування пам'яті жертв Голодомору[17];
- 2015 року добився вивільнення тротуару біля Національної опери у Києві від припаркованих автівок шляхом активного листування з міською владою[18][19].
- У 2019 році став ініціатором проєкту вивільнення від автомобілів пішохідної зони біля столичного метро Теремки, який переміг на Громадському бюджеті Києва.[20]
- Створював дизайн літер станції метро Почайна у Києві; варіант не було обрано.[21]
- Ініціював розробку альтернативного символу Києва.[22][23]
- Піднімав питання про наявність піратських шрифтів на купюрі української гривні номіналом 1000 гривень, яка видана у 2019 році. Свої аргументи підтвердив листом правовласників шрифту — компанії Adobe.[24][25][26][27] Резонанс у ЗМІ змусив Національний банк України опублікувати відповідь, в якій стверджується, що неліцензійних шрифтів на гривні немає[28].
- Ввійшов у десяток волонтерів Facebook, які зробили найбільший внесок в переклад соцмережі українською мовою за весь період її існування (станом на 2020 рік)[29][30].
- У квітні 2022 року створив обкладинку для синглу гурту Океан Ельзи «Місто Марії»[31].
- Розробив дизайн напису для перейменованої київської станції метро «Площа Українських Героїв»[32][33][34] та «Звіринецька»[35][36][37][38], дизайн було затверджено.[39]
З 2012 року під впливом творчої спадщини Георгія Нарбута та Василя Кричевського, робіт інших знаних художників, а також за допомоги таких сучасних українських шрифтовиків, як Генадія Заречнюка, Андрія Шевченка та Віктора Харика, розпочав розробку власних шрифтів[40][41][42]. Серед створених шрифтів:
- Рукотвори (сучасний модерновий шрифт з асиметричними засічками) та Рукотвори Санс як його похідна версія (шрифт мав невеличкий скандал, бо був без дозволу використаний для оформлення подій за участі Президента України[43], але згодом конфлікт було залагоджено).
- Старий Харків (шрифт, створений під впливом вивіски початку 20 століття з Харкова).[44]
- Козіяр (шрифт на основі скоропису Гетьманщини 18 століття з метричних книг села Козіївка на Харківщині).[45]
- ↑ а б в Про мене / Богдан Гдаль. bohdan.com.ua. Процитовано 3 жовтня 2023[первинне джерело]
- ↑ а б в г Пастухова, Марина (24.07.2014). Намалюй мені метелика. Україна молода. Процитовано 9 серпня 2020.
- ↑ Сбітнєва, Н. Ф. (2015). Тенденції розвитку сучасного графічного дизайну: повернення до рукотворності. Вісник Харківської державної академії дизайну і мистецтв. № 4. с. 60—66. ISSN 1993-6400. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Bricolage NL » Богдан Гдаль: „Потрібні спеціалізовані сайти, які надаватимуть інформацію, будуть згуртовувати людей довкола певної ідеї”. Процитовано 29 липня 2020.
- ↑ Веб-сторінки / Богдан Гдаль. bohdan.com.ua. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Логотипи / Богдан Гдаль. bohdan.com.ua. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Гість передачі - Богдан Гдаль. www.nrcu.gov.ua. Національне радіо. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Обличчя: Як згуртувати сусідів та перетворити під’їзд на затишний простір. DreamKyiv. Архів оригіналу за 23 вересня 2017.
- ↑ Хочете на екскурсію? Вам – у під’їзд!. Українська правда.
- ↑ Богдан Гдаль: почни з себе та зміни місто. WEEKEND.TODAY.
- ↑ У Києві з’явився світлофор, що спілкується з пішоходами. DreamKyiv. 21 січня 2015. Архів оригіналу за 22 вересня 2017.
- ↑ Сидоренко, Любовь (23 січня 2015). В Киеве появились новые дорожные знаки. КП.ua (рос.). Архів оригіналу за 28 січня 2015.
- ↑ На перехресті вулиць Автозаводської та Миколи Гулака киянин встановив таблички на світлофорах для безпеки пішоходів. obolon.kyivcity.gov.ua. Оболонська районна в м.Києві Державна Адміністрація. 23 січня 2015. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Художники с Пейзажки раскрасили киевский садик. Сегодня. Архів оригіналу за 7 лютого 2017.
- ↑ Киянин розробив листівки для порушників правил паркування. DreamKyiv. Архів оригіналу за 22 вересня 2017.
- ↑ На «Арт-заводі Платформа» роздаватимуть картки чемного водія. DreamKyiv. Архів оригіналу за 22 вересня 2017.
- ↑ Без чорного і свічок. Українцям пропонують новий символ Голодомору. Українська правда. Життя. 25 листопада 2016. Процитовано 26 листопада 2016.
{{cite news}}
:|archive-date=
вимагає|archive-url=
(довідка) - ↑ На тротуарі біля Опери тепер є місце для пішоходів. DreamKyiv. Архів оригіналу за 9 липня 2016.
- ↑ Активист вернул пешеходам тротуар у Оперы. Вечерний Киев. Архів оригіналу за 22 серпень 2016.
- ↑ Гдаль, Богдан (05.03.2019). Вивільнення від автомобілів пішохідної зони біля станції метро Теремки. Громадський бюджет. Київ цифровий. Архів оригіналу за 24 січня 2022.
- ↑ В Києві на станції метро «Почайна» встановили літери з новою назвою. Telegraf — журнал дизайнерів. 16 жовтня 2018. Процитовано 29 листопада 2019.
- ↑ Ірина, Автор: Стасюк (21 липня 2020). Київський дизайнер створив ще одне альтернативне лого Києва. Хмарочос (укр.). Процитовано 7 серпня 2020.
- ↑ Київський дизайнер створив альтернативну версію логотипу міста. БЖ (укр.). 22 липня 2020. Процитовано 7 серпня 2020.
- ↑ На новій банкноті НБУ у 1000 гривень використали "піратський" шрифт (фото). www.unian.ua (укр.). Процитовано 29 листопада 2019.
- ↑ #експертиза банкноти в 1000 грн: піратські шрифти і майстерний портрет. Telegraf — журнал дизайнерів. 2 липня 2019. Процитовано 29 листопада 2019.
- ↑ Скандал місяця: НБУ відреагував на звинувачення у використання неліцензійного шрифту на банкноті 1000 гривень (укр.). 9 липня 2019. Процитовано 29 листопада 2019.
- ↑ На новій банкноті у 1000 грн використали піратський шрифт — шрифтові дизайнери. Telegraf — журнал дизайнерів. Процитовано 29 листопада 2019.
- ↑ СПРОСТУВАННЯ: На банкноті 1000 гривень немає неліцензованого шрифту. old.bank.gov.ua. Процитовано 29 листопада 2019.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) - ↑ Translation Leaderboard. Facebook.
- ↑ Новини України: 10 найактивніших українізаторів соцмережі Facebook. Гал-інфо. Процитовано 30 квітня 2020.
- ↑ Тітов, Микита (5 травня 2022). Відчуваю себе частиною української нації. Збруч (укр.). Процитовано 28 серпня 2022.
- ↑ Український дизайнер розробив концепцію шрифту для нової назви станції метро Площа Льва Толстого. Telegraf — журнал дизайнерів. Процитовано 19 квітня 2023.
- ↑ Київський дизайнер розробив шрифт для назви станції метро «Площа Українських Героїв». Журнал великого міста (укр.). Процитовано 19 квітня 2023.
- ↑ Передає дух українських воїнів: автор шрифту для станції «Площі Українських Героїв» розповів про ідею дизайну. Вечірній Київ (укр.). Процитовано 19 квітня 2023.
- ↑ Шрифти, які будуть використані на колійних стінах двох станцій столичної підземки, затвердили архітектори (+фото). Офіційний портал КМДА (укр.). Процитовано 16 липня 2023.
- ↑ Архітектори затвердили шрифти для двох перейменованих станцій київського метро. ФОТО. Українська правда _Життя. Процитовано 16 липня 2023.
- ↑ Сергеєва, Юлія (13 липня 2023). Архітектори затвердили шрифти, які використають на стінах двох станцій київського метро. Вечірній Київ (укр.). Процитовано 16 липня 2023.
- ↑ Архітектори станцій київського метро затвердили шрифти для нових назв. Журнал великого міста (укр.). Процитовано 16 липня 2023.
- ↑ Барсукова, Олена (12 липня 2023). Архітектори затвердили шрифти для двох перейменованих станцій київського метро. ФОТО. Українська правда _Життя. Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Українські шрифти / Богдан Гдаль. bohdan.com.ua. Процитовано 13 липня 2019.
- ↑ Typografie, Forum. Ukrainische Typografie / Typolitik / Forum Typografie. forum-typografie.de (de-DE) . Процитовано 28 серпня 2022.
- ↑ Кузьменко, Юлія (25 липня 2023). Український стиль: про шрифти як частину візуальної культури. Суспільне Культура (українська) . Процитовано 25 липня 2023.
- ↑ Дизайнер поскаржився, що його шрифт без дозволу використали на події з Порошенком. Українська правда.
- ↑ Переверзева, Катерина (16 травня 2023). Підозрілі особи. Богдан Гдаль. ЛЮК — культурне підпілля (укр.). Процитовано 3 жовтня 2023.
- ↑ Старовинне село на Харківщині отримало на день народження незвичайний подарунок. Слобідський край (укр.). Процитовано 16 липня 2023.
|
|