Гаврилець Ганна Олексіївна
Ганна Гаврилець | ||
---|---|---|
лат. Hanna Havrylets | ||
Ганна Гаврилець. 2015 | ||
Основна інформація | ||
Дата народження | 11 квітня 1958 (66 років) | |
Місце народження | село Видинів Снятинський район Івано-Франківська область | |
Дата смерті | 27 лютого 2022[1] (63 роки) | |
Місце смерті | Київ, Україна | |
Поховання | Личаківський цвинтар | |
Роки активності | 1984—2022 | |
Громадянство | ||
Національність | українка | |
Професія | композиторка і педагог | |
Освіта | Львівська національна музична академія імені Миколи Лисенка | |
Вчителі | Флис Володимир Васильович | |
Жанр | класична музика | |
Заклад | Національна музична академія України імені П. І. Чайковського[2] | |
Нагороди | ||
Премії | 1999
| |
Звання | 2005
|
Га́нна Олексі́ївна Гавриле́ць (до шлюбу Фроляк, лат. Hanna Havrylets, 11 квітня 1958, село Видинів, Снятинського району, Івано-Франківської області — 27 лютого 2022, Київ) — українська композиторка та педагог. Лавреатка Шевченківської премії (1999). Заслужена діячка мистецтв України (2005)[3].
Народилась 11 квітня 1958 року у Видиневі, Івано-Франківська область (тоді Станіславська область). У 1982 році закінчила Львівську державну консерваторію імені Миколи Лисенка за спеціальністю композиція в класі професора Володимира Флиса й у 1984 році — аспірантуру Київської державної консерваторії імені Петра Чайковського під керівництвом професора Мирослава Скорика.
З 1992 року викладала композицію в Національній музичній академії України. Лавреатка Міжнародного конкурсу композиторів імені Іванни та Мар'яна Коців (Київ, 1995), Національної премії ім. Т. Г. Шевченка за музично-сценічне дійство «Золотий камінь посіємо» (1999)[4], Всеукраїнського конкурсу композиторів «Духовні псалми третього тисячоліття» у межах хорового фестивалю «Золотоверхий Київ» (2001).
У доробку: симфонічна, камерно-інструментальна, вокально-інструментальна, а також хорова музика. Її твори виконуються в Україні, Росії, Польщі, Канаді, Словаччині, Словенії, США, Швейцарії, Франції, Німеччині.
Була в шлюбі з українським альтистом Дмитром Гаврильцем.
Померла 27 лютого 2022 року в 63-річному віці в Києві[5]. Тіло було кремовано, а урну з прахом перевезено у Львів і поховано на полі № 2 Личаківського цвинтаря.
Членкиня Національної спілки композиторів України (1985—2022), Голова Київської організації НСКУ (2010—2022).
Членкиня журі, голова журі багатьох міжнародних і всеукраїнських конкурсів, зокрема, голова журі першого Всеукраїнського вокального конкурсу «Світова класика українською».[6][7]
- Лавреатка І-го Всеукраїнського фестивалю популярної музики «Червона рута» (Чернівці, 1989)
- Лавреатка Міжнародного конкурсу композиторок ім. Іванни та Мар'яна Коць (Київ, 1995)
- Лавреатка Національної премії України ім. Т. Г. Шевченка (1999)
- Лавреатка хорового конкурсу «Духовні псалми третього тисячоліття» (2001)
- Лавреатка премії «Київ» ім. А. Веделя (2005)
- Орден Святого Рівноапостольного князя Володимира (2005)
- Заслужена діячка мистецтв України (2005)
Найбільшу популярність композиторці принесли хорові твори, оперті на народнопісенних та духовних витоках. Риси обрядовості й прадавніх ритуалів втілені в таких творах як «Золотий камінь…», «кроковеє колесо», значне місце займають у її творчості і біблійні образи, зокрема в хорах «Херувимська», «Тебе поєм», духовних псалмах «Боже мій, нащо мене ти покинув» та інших, у яких прослідковується опора на давні традиції кантового багатоголосся.
- Струнний квартет № 1 (1981)
- Концерт для фортепіано з оркестром (1982)
- «Симфонічна поема» (1983)
- Три романси на вірші С.Майданської (1983)
- Духовий квінтет № 1 (1984)
- Три хори на вірші Олександра Олеся (1984)
- Камерна кантата «Погляд у дитинство» на вірші М. Вінграновського для сопрано і камерного оркестру (1987)
- Соната для альта і фортепіано (1988)
- Камерна симфонія № 1 (1990)
- Квартет саксофонів (1991)
- «Мій Боже любий, заступись…» на вірші Ф.Млинченка для мішаного хору (1991)
- «Рапсодія-діалог» для флейти і фортепіано (1992)
- «Lamento» на вірші Олександра Олеся для мішаного хору (1993)
- Духовий квінтет № 2 (1994)
- «Екслібриси» для скрипки соло (1994)
- Концерт для альта з оркестром (1984)
- Камерна симфонія № 2 «In Memoriam» (1995)
- «In B» для саксофона-сопрано соло (1996)
- «Осіння музика» для саксофона-тенора і фортепіано (1997)
- Струнний квартет № 2 «Ремінісценції» (1997)
- Музично-сценічне дійство за участю співачки Ніни Матвієнко «Золотий камінь посіємо…» (1997—1998)
- «Гравітації» для фортепіано (1999)
- «Canticum» для струнного оркестру (2000)
- Давидові псалми для мішаного, жіночого, чоловічого хору:
- «Блаженний, хто дбає про вбогого…» для жіночого хору (2000)
- «Боже мій, нащо мене Ти покинув?» для мішаного хору (2000)
- «До Тебе підношу, мій Господи, душу свою…» для чоловічого хору (2000)
- Духовні твори на канонічні тексти:
- «Херувимська» для мішаного хору (2000)
- «Тебе поєм» для мішаного хору (2000)
- «Блаженний, хто дбає про вбогого» для хору (2001)
- «A-corda», симфонієта для альта і струнних (2001)
- «Експресії» для струнного квартету (2004)
- «Stabat Mater» для хору і оркестру (2002)
- «Хорал» для струнних (2003)
- «Нехай воскресне Бог!», хоровий концерт у 3-х частинах для мішаного хору на канонічні тексти (2004)
- «Кроковеє колесо», концерт для жіночого хору на народні тексти (2004)
- «Богородице, Діво, радуйся» для жіночого хору (2004)
- «Тільки в Богові спокій душі моїй», Псалом для мішаного хору (2004)
- «Жалі мої, жалі» для чоловічого хору на народні тексти (2004)
А також:
- П'єси для фортепіано для юних піаністів.
- Хори на вірші українських поетів, обробки українських народних пісень.
- Естрадні пісні на вірші українських поетів: Л. Костенко, Д. Павличка, В. Симоненка, Б. Олійника, Ф. Млинченка, Б. Чіпа, О. Кононенка, В. Стольникова.
- Молодша сестра, Богдана Фроляк — також композиторка, лавреатка Шевченківської премії (2017).
- Чоловік, Дмитро Гаврилець — альтист, Заслужений діяч мистецтв України.
- ↑ http://www.music-review.com.ua/mr/mr.nsf/0/7E29515C9E6EE3B7C22587F7002FB2AE?OpenDocument
- ↑ https://www.ucmfnyc.com/hanna-havrylets
- ↑ Про відзначення державними нагородами України з нагоди річниці підтвердження всеукраїнським референдумом Акта проголошення незалежності України 1 грудня 1991 року. Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Процитовано 23 жовтня 2023.
- ↑ ЛАУРЕАТИ Національної премії ім. Т. Г. Шевченка 1999 року. Архів оригіналу за 22 грудня 2015. Процитовано 12 грудня 2015.
- ↑ Некролог. Facebook (укр.). Національна музична академія України імені П.І. Чайковського. 27 лютого 2022. Процитовано 27 лютого 2022.
- ↑ офіційна сторінка конкурсу. Архів оригіналу за 9 листопада 2017. Процитовано 17 листопада 2017.
- ↑ Анонс конкурсу на сайті міністерства культури України. Архів оригіналу за 1 грудня 2017. Процитовано 17 листопада 2017.
- Муха А. Композитори України та української діаспори. — К. : 2004. — ISBN 966-8259-08-4.
- Сайт НСКУ [Архівовано 22 грудня 2015 у Wayback Machine.]
- Кияновська Л. Українська музична культура: навч. посіб. — Львів : Тріада плюс, 2008. — С. 290-293.
- Гаврилець Ганна Олексіївна // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 425-426.
- Народились 11 квітня
- Народились 1958
- Померли 27 лютого
- Померли 2022
- Померли в Києві
- Поховані на Личаківському цвинтарі
- Випускники Львівської консерваторії
- Викладачі Київської консерваторії
- Заслужені артисти України
- Заслужені діячі мистецтв України
- Лауреати Шевченківської премії
- Лауреати Шевченківської премії 1999 року
- Українські композиторки
- Уродженці Видинова
- Українські композитори академічної музики
- Українські композиторки академічної музики
- Композитори академічної музики XX століття