Литовсько-московська війна (1507—1508)
Литвсько-московська війна 1507 - 1508 | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Московсько—литовські війни | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
Командувачі | |||||||
Василій III | Сигізмунд I | ||||||
Втрати | |||||||
втрати серед цивільного населення |
Литовсько — московська війна 1507—1508 років — військовий конфлікт між Великим князівством Литовським (далі ВКЛ), (до складу якого входили руські князівства та Київ) і Московією.
Причиною конфлікту було невдоволення правлячих кіл Литовської і Московської держав результатами попередньої війни. Приводом став конфлікт між литовською владою й князем М.Глинським, який для боротьби за поновлення своїх посад, відібраних у нього новим королем польським і великим князем литовським Сигізмундом I, запросив на допомогу московські війська.
Наприкінці 1507 р. московські полки здійснили невдалу спробу захопити Кричев і Мстиславль. У січні 1508 князь М.Глинський зайняв Мозир і Бобруйськ, однак під Слуцьком зазнав невдачі. Не отримавши вчасно додаткової допомоги від великого князя московського Василія III Івановича, князь М.Глинський відступив до Московії. У травні—липні 1508 р. три московські армії здійснили похід до внутрішніх районів Великого князівства Литовського, загрожуючи навіть Вільно (нині м. Вільнюс).
Облоги Мінська і Орші закінчилися невдачею. Під натиском литовських військ, московські воєводи відступили до своїх кордонів. У серпні литовці здійснили похід на Сіверщину, а також захопили міста Білий, Торопець і Дорогобуж, однак утримати їх не змогли.
Після цього воєнні дії припинилися. 8 жовтня 1508 в Москві було підписано «Вічний мир». Згідно з його умовами, Москва повертала Литві шість волостей, що були в останньої відібрані, і відпускала полонених, захоплених у цій та попередній війнах. Литва, у свою чергу, визнавала завоювання покійного князя московського Івана III Васильовича. Крім того, було домовлено, що ні Вільно, ні Москва не будуть вступати у військові союзи з Кримським ханатом.
Угода була ратифікована королем польським і великим князем литовським Сигізмундом I у Вільно в січні 1509 року. Видати Литві князя М.Глинського і його спільників Василій III Іванович відмовився.
- Б. В. Черкас. Литовсько-московська війна 1507—1508 [Архівовано 12 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 185. — ISBN 978-966-00-1028-1.
- Брехуненко В. Експансія Московської держави на українські землі у XV—XVI ст.: війни за «київську спадщину»: Війна 1507—1508 рр. // «Братня» навала. Війни Росії проти України ХІІ—ХХІ ст. / Брехуненко В., Ковальчук В., Ковальчук М., Корнієнко В.; За заг. ред. В. Брехуненка. НАН України. Інститут української археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського. — К., 2016. — С. 32—36. — 248 с. — ISBN 978-966-02-7743-4.
- Русина О. Сіверська земля у складі Великого князівства Литовського. К., 1998.
|