Фиорд: Разлика между версии
м Общи промени; козметични промени |
|||
Ред 1: | Ред 1: | ||
[[Файл:Milford Sound in Fiordland National Park 05.jpg|мини|285x285пкс|Фиордът Милфорд саунд в Нова Зеландия]] |
[[Файл:Milford Sound in Fiordland National Park 05.jpg|мини|285x285пкс|Фиордът Милфорд саунд в Нова Зеландия]] |
||
'''Фиордът''' ({{lang|no|Fjord}}, най-точно звучи '''фьор''' или |
'''Фиордът''' ({{lang|no|Fjord}}, най-точно звучи '''фьор''' или '''фюр''') е дълъг и тесен морски [[залив]] между [[скала|скали]] или стръмни склонове, образуван от наводняването на [[долина]] от [[ледник|ледници]]. Фиордите са разпространени най-вече в [[Норвегия]], [[Гренландия (остров)|Гренландия]], [[Канада]], [[Аляска (полуостров)|Аляска]], [[Шотландия]], [[Исландия]], [[Ирландия (остров)|Ирландия]], [[Чили]] и [[Нова Зеландия]].<ref>Румен Пенин, ''Физическа география и ландшафтна екология'', София 2007, с. 348</ref> |
||
== Етимология == |
== Етимология == |
||
В най-общ смисъл думата ''fjord'' на норвежки означава всякакво издължено водно тяло - не само дълбоки тесни заливи, но също и [[Ледниково езеро|ледникови езера]] със същата форма, както и [[ |
В най-общ смисъл думата ''fjord'' на норвежки означава всякакво издължено водно тяло - не само дълбоки тесни заливи, но също и [[Ледниково езеро|ледникови езера]] със същата форма, както и [[канал]]и. Възможно е тя да произлиза от по-старата дума ''''ferd'''', тоест плавам, [[Навигация|навигирам]] или от ''''fjǫrðr'''', което значи "като езеро". Английската дума ''ferry'', откъдето произлиза ''ферибот'', има същия произход.<ref>''[https://www.fjordnorway.com/things-to-do/natural-attractions/what-is-a-fjord What is a fjord]'', Fjord Norway</ref> |
||
[[Файл:Geirangerfjord (6-2007).jpg|мини|[[Гайрангерфьорден|Гейрангерфиорд]] в Норвегия|alt=]] |
[[Файл:Geirangerfjord (6-2007).jpg|мини|[[Гайрангерфьорден|Гейрангерфиорд]] в Норвегия|alt=]] |
||
== Описание == |
== Описание == |
||
Фиордите са заливи, образувани от разрушителната дейност на ледниците, които, спускайки се от [[ |
Фиордите са заливи, образувани от разрушителната дейност на ледниците, които, спускайки се от [[континент]]а към [[океан]]а, издълбават дълбоки U-образни ледникови [[Долина|долини]].<ref>Майкъл Алаби и др., ''Илюстрована енциклопедия Земята'', София 2013, с. 422</ref> След разтопяването на ледниците морското ниво се повишава и техните долини се превръщат в заливи. Формата на фиорда е криволичеща, с много разклонения, бреговете са стръмни, скалисти и в повечето случаи - недостъпни. Обикновено в непосредствена близост до морето се издигат планини с височина над 1500 м. Над нивото на фиорда са оформени големи "висящи" долини ([[трог]]), от които се спускат внушителни [[водопад]]и. Същевременно обаче на брега на фиорда могат да се образуват [[Абразия|абразионни]] платформи - равнини с дължина до 60 км, издигнати на 30-40 м. над морското равнище, които имат голямо значение. На тях възникват селища и се строят пристанища, извършва се интензивен [[риболов]]. В [[Скандинавски полуостров|Скандинавия]] се наричат ''странфлат''.<ref>Мартин Гловня, Екатерина Благоева, ''Физическа география на континентите'', София 1989, с. 71</ref> |
||
Дъното на фиорда доказва неговия ледников произход. На входа се отчита възвишение във формата на праг, наричано устиево стъпало. То се образува, когато ледникът е достигнал до последната фаза и горният му слой се приплъзва към океана, а долният с тежестта си удълбава долината и събира в края ѝ акумулационен материал. Фиордите са характерни с голяма дълбочина, много по-голяма от дъното на откритото море в близост до тях. [[Согнефьор|Согнефиорд]] в Норвегия например е дълбок повече от 1300 м. |
Дъното на фиорда доказва неговия ледников произход. На входа се отчита възвишение във формата на праг, наричано устиево стъпало. То се образува, когато ледникът е достигнал до последната фаза и горният му слой се приплъзва към океана, а долният с тежестта си удълбава долината и събира в края ѝ акумулационен материал. Фиордите са характерни с голяма дълбочина, много по-голяма от дъното на откритото море в близост до тях. [[Согнефьор|Согнефиорд]] в Норвегия например е дълбок повече от 1300 м. |
||
[[Файл:Fjord genesis.png|ляво|мини|239x239пкс|Образуване на фиорд]] |
[[Файл:Fjord genesis.png|ляво|мини|239x239пкс|Образуване на фиорд]] |
||
== Образуване == |
== Образуване == |
||
Макар че фиордите са ледникови образувания, първопричината за тяхната поява е в [[Тектоника на плочите|тектонските]] размествания на [[Скала|скалите]]. През [[ |
Макар че фиордите са ледникови образувания, първопричината за тяхната поява е в [[Тектоника на плочите|тектонските]] размествания на [[Скала|скалите]]. През [[терциер]]а планинските масиви, от които се спускат ледниците, претърпяват дизюнктивни (тоест [[разлом]]ни) изменения и се оформят дълбоки долини, които след това ледниците преудълбават.<ref>''Пак там'', с. 71</ref> Те придават на земната повърхност типично ледников релеф със стръмни, терасовидни склонове и значителни количества натрупан материал. След края на [[Ледникова епоха|ледниковата епоха]] (преди около 10-12 хиляди години) ледниците се топят, а океанската вода нахлува в досегашните им легла, като ги превръща в заливи. Челото на ледника, където той е довлякъл морени и е образувал валуни, сега става устиево стъпало. |
||
== Известни фиорди == |
== Известни фиорди == |
||
Най-известните фиорди са в Норвегия, където над двеста подобни залива следват цялото западно крайбрежие от 58- |
Най-известните фиорди са в Норвегия, където над двеста подобни залива следват цялото западно крайбрежие от 58-ия до 65-ия паралел. От юг на север по-важните от тях са Ослофиорд, Бокнафиорд, Хардангерфиорд, [[Согнефьор|Согнефиорд]], Нордфиорд, Сторфиорд, Трондхаймсфиорд, Варангерфиорд. |
||
В Гренландия се намира най-дългият фиорд в света - [[Скорсби]], както и не по-малко впечатляващия Индепендънс. По източния бряг се намират и фиордите Император Франц, Крал Оскар и др. Северозападният край на Исландия е осеян се множество фиорди и носи името Вестфьордс. В Шотландия, където се използва думата ''фирт'', най-голям е фиордът Лорн. В Чили известните канали Месиер и Консепсион всъщност са два свързани фиорда. Южният край на новозеландските острови е осеян с около 15 малки фиорда - красивият Милфорд саунд, както и Даутфул саунд. |
В Гренландия се намира най-дългият фиорд в света - [[Скорсби]], както и не по-малко впечатляващия Индепендънс. По източния бряг се намират и фиордите Император Франц, Крал Оскар и др. Северозападният край на Исландия е осеян се множество фиорди и носи името Вестфьордс. В Шотландия, където се използва думата ''фирт'', най-голям е фиордът Лорн. В Чили известните канали Месиер и Консепсион всъщност са два свързани фиорда. Южният край на новозеландските острови е осеян с около 15 малки фиорда - красивият Милфорд саунд, както и Даутфул саунд. |
||
Ред 35: | Ред 35: | ||
== Бележки == |
== Бележки == |
||
<references /> |
<references /> |
||
[[Категория:Фиорди| ]] |
[[Категория:Фиорди| ]] |
||
[[Категория:Глациология]] |
[[Категория:Глациология]] |
Версия от 18:53, 18 април 2020
Фиордът (на норвежки: Fjord, най-точно звучи фьор или фюр) е дълъг и тесен морски залив между скали или стръмни склонове, образуван от наводняването на долина от ледници. Фиордите са разпространени най-вече в Норвегия, Гренландия, Канада, Аляска, Шотландия, Исландия, Ирландия, Чили и Нова Зеландия.[1]
Етимология
В най-общ смисъл думата fjord на норвежки означава всякакво издължено водно тяло - не само дълбоки тесни заливи, но също и ледникови езера със същата форма, както и канали. Възможно е тя да произлиза от по-старата дума 'ferd', тоест плавам, навигирам или от 'fjǫrðr', което значи "като езеро". Английската дума ferry, откъдето произлиза ферибот, има същия произход.[2]
Описание
Фиордите са заливи, образувани от разрушителната дейност на ледниците, които, спускайки се от континента към океана, издълбават дълбоки U-образни ледникови долини.[3] След разтопяването на ледниците морското ниво се повишава и техните долини се превръщат в заливи. Формата на фиорда е криволичеща, с много разклонения, бреговете са стръмни, скалисти и в повечето случаи - недостъпни. Обикновено в непосредствена близост до морето се издигат планини с височина над 1500 м. Над нивото на фиорда са оформени големи "висящи" долини (трог), от които се спускат внушителни водопади. Същевременно обаче на брега на фиорда могат да се образуват абразионни платформи - равнини с дължина до 60 км, издигнати на 30-40 м. над морското равнище, които имат голямо значение. На тях възникват селища и се строят пристанища, извършва се интензивен риболов. В Скандинавия се наричат странфлат.[4]
Дъното на фиорда доказва неговия ледников произход. На входа се отчита възвишение във формата на праг, наричано устиево стъпало. То се образува, когато ледникът е достигнал до последната фаза и горният му слой се приплъзва към океана, а долният с тежестта си удълбава долината и събира в края ѝ акумулационен материал. Фиордите са характерни с голяма дълбочина, много по-голяма от дъното на откритото море в близост до тях. Согнефиорд в Норвегия например е дълбок повече от 1300 м.
Образуване
Макар че фиордите са ледникови образувания, първопричината за тяхната поява е в тектонските размествания на скалите. През терциера планинските масиви, от които се спускат ледниците, претърпяват дизюнктивни (тоест разломни) изменения и се оформят дълбоки долини, които след това ледниците преудълбават.[5] Те придават на земната повърхност типично ледников релеф със стръмни, терасовидни склонове и значителни количества натрупан материал. След края на ледниковата епоха (преди около 10-12 хиляди години) ледниците се топят, а океанската вода нахлува в досегашните им легла, като ги превръща в заливи. Челото на ледника, където той е довлякъл морени и е образувал валуни, сега става устиево стъпало.
Известни фиорди
Най-известните фиорди са в Норвегия, където над двеста подобни залива следват цялото западно крайбрежие от 58-ия до 65-ия паралел. От юг на север по-важните от тях са Ослофиорд, Бокнафиорд, Хардангерфиорд, Согнефиорд, Нордфиорд, Сторфиорд, Трондхаймсфиорд, Варангерфиорд.
В Гренландия се намира най-дългият фиорд в света - Скорсби, както и не по-малко впечатляващия Индепендънс. По източния бряг се намират и фиордите Император Франц, Крал Оскар и др. Северозападният край на Исландия е осеян се множество фиорди и носи името Вестфьордс. В Шотландия, където се използва думата фирт, най-голям е фиордът Лорн. В Чили известните канали Месиер и Консепсион всъщност са два свързани фиорда. Южният край на новозеландските острови е осеян с около 15 малки фиорда - красивият Милфорд саунд, както и Даутфул саунд.
- Най-дълги фиорди: Скорсби (в Гренландия) - 350 км, Грийли (в Канада) - 230 км, Согнефиорд (в Норвегия) - 204 км.
- Най-дълбоки фиорди: Скелтън (в Антарктида) - 1933 м, Месиер (в Чили) - 1358 м, Согнефиорд (в Норвегия) - 1308 м.[6]
-
Фиордът Согнефиорд, Норвегия
-
Фиордът Ейяфюрдюр в Исландия
-
Фиордът Килари Харбър в Ирландия
-
Фиордът Милфорд Саунд в Нова Зеландия
-
Фиордът Нерьойфюрен в Норвегия
Бележки
- ↑ Румен Пенин, Физическа география и ландшафтна екология, София 2007, с. 348
- ↑ What is a fjord, Fjord Norway
- ↑ Майкъл Алаби и др., Илюстрована енциклопедия Земята, София 2013, с. 422
- ↑ Мартин Гловня, Екатерина Благоева, Физическа география на континентите, София 1989, с. 71
- ↑ Пак там, с. 71
- ↑ The Deepest Fjords In The World, World Atlas