Административно деление на Азербайджан
Със зелен цвят са показани териториите под контрола на непризнатата Нагорно-Карабахска Република;
с кафяв цвят – териториите, за които претендира непризнатата НКР;
с червен цвят – териториите, за които претендира Армения (анклава Арцвашен, принадлежащ към бившата Арменска ССР);
със син цвят – териториите, за които претендира Азербайджан (анклави, принадлежащи към бившата Азербайджанска ССР;
с розов, червен и кафяв цвят – територии, контролирани от Азербайджан
В административно-териториално отношение Азербайджан се поделя на:
- 1 автономна република (muxtar respublika – Нахичеванска автономна република);
- 66 района (rayonlar), в т.ч. 7 района в Нахичеванска автономна република);
- 77 града, в т.ч. 12 града с републиканско подчинение (в тч. 1 град в Нахичеванска автономна република) и 65 града с районно подчинение (в т.ч. 5 града в Нахичеванска автономна република);
- 13 градски района (11 градски района в Баку и 2 градски района в Ганджа);
- 158 селища от градски тип, в т.ч. 3 сгт в Нахичеванска автономна република.
От своя страна районите се делят на 2698 общини. Някои от районите се намират изцяло или частично в самопровъзгласилата се и непризната република Нагорни Карабах, която на картата е обозначено със зелено.
Административно-териториално деление на Азербайджан (основна част)
[редактиране | редактиране на кода]№ на картата |
Админ. единица (район град с РП) |
Азербайджански | Админ. център | Площ[1] (km²) |
Население[1] (2016) |
Разстояние до Баку (в km) |
Градове и селища от градски тип с районно подчинение |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Абшеронски район | Abşeron | гр. Хирдалан | 1546 | 202800 | 20 | Ашаги-Гюздек, Геокмали, Гюздек, Джейранбатан, Дигях, Кобу, Мехдиабад, Сарай |
2 | Агджабедински район | Ağcabədi | гр. Агджабеди | 1760 | 130300 | 383 | Гиндарх |
3 | Агдамски район[2] | Ağdam | гр. Агдам | 1094 | 191700 | 366 | |
4 | Агдашки райан | Ağdaş | гр. Агдаш | 1023 | 105500 | 278 | Ляки, Турианчай |
5 | Агстафински район | Ağstafa | гр. Агстафа (Акстафа) | 1504 | 84600 | 453 | |
6 | Агсуски район | Ağsu | гр. Агсу (Ахсу) | 1020 | 76300 | 237 | |
7 | Ширван (град)[3] | Şirvan | 30 | 82900 | 139 | Байрамли, Гаджикаграманли | |
8 | Астарински район | Astara | гр. Астара | 616 | 103900 | 329 | Кижаба |
9 | Баку (град) | Bakı | 2130 | 2204200 | - | Алят, Амираджан, Ахмедли, Бадамдар, Бакиханов, Баладжари, Балахани, Башалят, Биби-Ейбат, Билгях, Бина, Бинагади, Бузовна, Бюлбюля, Говсан, Гюргян, 28 май, Ейбат, Ениалят, Ени-Сурахани, Забрат, Зиря, Зих, Кала, Карадаг, Каракоса, Карачухур, Кергез, Кишлъ, Котал, Къзълдаш, Кюрдахани, Локбатан, Мамед Емин Расулзаде, Мардакан, Мащага, Мушвигабад, Нардаран, Нефтяни Камни, Пиралахи, Пирсагат, Пиршага, Пута, Рамана, Сабунчи, Сангачали, Сахил, Сулутепе, Сурахани, Тюркян, Умид, Ходжасан, Чеилдаг, Чилов (Жилой), Шаган, Шихлар, Шонгар, Шубани, Шувелян | |
10 | Балакенски район | Balakən | гр. Балакен (Белокани) | 923 | 94900 | 471 | Габакчол |
11 | Бардински район | Bərdə | гр. Барда | 957 | 151200 | 319 | |
12 | Бейлагански район | Beyləqan | гр. Бейлеган (Ждановск) | 1131 | 39700 | 267 | Араз, Багар, Багарабад, Болсулу, Гюнеш, Ени Мил, Каграманли, Маяк, Мил, Милабад, Оранкала, Саръсу, Тюркляр, Шарк, Шефек, Юхари-Аран |
13 | Билясуварски район | Biləsuvar | гр. Билясувар (Пушкино) | 1358 | 97400 | 234 | |
14 | Джебраилски район[2] | Cəbrayıl | гр. Джебраил | 1050 | 76600 | 323 | |
15 | Джалилабадски район | Cəlilabad | гр. Джалилабад | 1441 | 209300 | 248 | гр. Гьойтепе |
16 | Дашкесански район | Daşkəsən | гр. Дашкесен | 1047 | 34100 | 406 | Алунитдаг, Горни Дашкесан, Дашкесан, Кушчински |
17 | Шабрански район | Şabran | гр. Шабран (Дивичи) | 1739 | 56300 | 133 | |
18 | Физулски район[2] | Füzuli | гр. Физули | 1386 | 125400 | 318 | |
19 | Гедебейски район | Gədəbəy | гр. Гедебей (Кедабек) | 1229 | 97600 | 447 | |
20 | Ганджа (град) | Gəncə | 129 | 328400 | 366 | Аджикент | |
21 | Горанбойски район | Goranboy | гр. Горанбой (Касум Исмаилов) | 1731 | 100200 | 327 | гр. Далимамедли, Ашаги-Агджакент, Казанбулак, Юхари-Агджакент |
22 | Гьокчайски район | Göyçay | гр. Гьойчай | 736 | 115800 | 268 | |
23 | Хаджикабулски район | Hacıqabul | гр. Хаджикабул (Кази Мохамед) | 1641 | 71200 | 121 | Балъкчи, Муган, Наваги, Падар, Пирсагат |
24 | Имишлийски район | İmişli | гр. Имишли | 1826 | 123600 | 207 | Бахрамтепе, Ватага |
25 | Исмаилийски район | İsmayıllı | гр. Исмаили | 2074 | 84000 | 270 | Баскал, Лагич |
26 | Келбеджерски район[2] | Kəlbəcər | гр. Келбеджер | 3050 | 88300 | 458 | Истису |
27 | Кюрдемирски район | Kürdəmir | гр. Курдемир | 1632 | 111600 | 203 | Карабуджак, Карар |
28 | Лачински район[2] | Laçın | гр. Лачин | 1883 | 74100 | 443 | |
29 | Ленкорански район | Lənkəran | гр. Ленкоран | 1539 | 220800 | 296 | гр. Лиман, Ашаги-Нюведи, Гафтони, Герматюк, Гиркан, Истису, Нариманабад |
30 | Ленкоран (град) | Lənkəran | 70 | 51600 | 296 | ||
31 | Лерикски район | Lerik | гр. Лерик | 1084 | 80800 | 346 | |
32 | Масалински район | Masallı | гр. Масали | 721 | 215200 | 259 | Борадигях |
33 | Мингечаур (град) | Mingəçevir | 130 | 101600 | 308 | ||
34 | Нафталан (град) | Naftalan | 30 | 9700 | 342 | ||
35 | Нефтечалски район | Neftçala | гр. Нефтчала | 1452 | 84900 | 224 | Банк, Хасанабад, Хили |
36 | Огузки район | Oğuz | Огуз (Варташен) | 1216 | 42600 | 398 | |
37 | Габалийски район | Qəbələ | гр. Гебеле (Куткашен) | 1548 | 101500 | 331 | |
38 | Кахски район | Qax | гр. Ках (Кахи) | 1494 | 55200 | 409 | |
39 | Казахски район[4] | Qazax | гр. Казах | 698 | 93700 | 409 | Вургун |
40 | Гобустански район | Gobustan | гр. Гобустан (Мираза) | 1369 | 44000 | 108 | |
41 | Кубински район | Quba | гр. Куба | 2610 | 163900 | 191 | Конагкент, Красная Слобода |
42 | Кубадлийски район[2] | Qubadlı | гр. Кубадли | 802 | 38900 | 387 | |
43 | Кусарски район | Qusar | гр. Кусар | 1542 | 93800 | 220 | Самур |
44 | Саатлийски район | Saatlı | гр. Саатли | 1180 | 101800 | 179 | |
45 | Сабирабадски район | Sabirabad | гр. Сабирабад | 1469 | 167500 | 175 | |
46 | Шекински район | Şəki | гр. Шеки | 2433 | 181000 | 370 | |
47 | Шеки (град) | Şəki | 64500 | 370 | |||
48 | Салянски район | Salyan | гр. Салян | 1799 | 131800 | 193 | Гирх-Чираг, Карачала |
49 | Шамахски район | Şamaxı | гр. Шамахъ | 1611 | 99700 | 118 | Матраса, Сабир |
50 | Шамкирски район | Şəmkir | гр. Шамкир | 1957 | 20700 | 400 | Далляр, Дзегам, Кюр, Чинарли |
51 | Самухски район | Samux | гр. Самух | 1455 | 55600 | 407 | Институтски, Караери |
52 | Сиазански район | Siyəzən | гр. Сиазан | 759 | 40500 | 86 | Гилгилчай |
53 | Сумгаит (град) | Sumqayıt | 143 | 332900 | 32 | Гайджи Зейналабдин, Джорат | |
54 | Шушински район[2] | Şuşa | гр. Шуша | 289 | 32100 | 403 | Туршсу |
55 | Шуша (град)[2] | Şuşa | 22300 | 403 | |||
56 | Тертерски район[2] | Tərtər | гр. Тертер (Мир-Башир) | 412 | 101800 | 337 | гр. Мардакерт (Агдере), Ленинаван (Шихарх) |
57 | Товузки район | Tovuz | гр. Товуз (Тауз) | 1942 | 168400 | 437 | Ковлар |
58 | Урджарски район | Ucar | гр. Уджар | 867 | 84100 | 250 | |
59 | Хачмазки район | Xaçmaz | гр. Хачмаз | 1063 | 171200 | 163 | гр. Худат, Мухтадир, Шолар |
60 | Ханкенди (град)[5] | Xankəndi | 8 | 55500 | 392 | Керкиджан | |
61 | Гойголски район | Göygöl | гр. Гойгол (Ханлар) | 1380 | 61500 | 378 | Чиракдере |
62 | Хизински район | Xızı | гр. Хизи | 1850 | 16100 | 99 | Алтъагач, Гилязи, Шураабад |
63 | Ходжалийски район[2] | Xocalı | гр. Ходжали | 970 | 27500 | 379 | гр. Гадрут, Аскеран |
64 | Ходжавендски район[2] | Xocavənd | гр. Ходжавенд (Мартуни) | 1458 | 42900 | 401 | Красни Базар |
65 | Ярдимлийски район | Yardımlı | гр. Ярдимли | 667 | 63300 | 304 | |
66 | Евлахски район | Yevlax | гр. Евлах | 1555 | 124600 | 293 | Аран, Дузбаг, Майвели |
67 | Евлах (град) | Yevlax | 60000 | 293 | |||
68 | Зенгилански район[2] | Zəngilan | гр. Зенгилан | 707 | 42700 | 377 | Миндживан |
69 | Закаталски район | Zaqatala | гр. Закатала | 1348 | 124700 | 445 | Алиабад |
70 | Зердабски район | Zərdab | гр. Зердаб | 856 | 56500 | 285 | Бегимли |
Общо | 82169 | 9111300 |
Територията на Нагорни Карабах днес е съставена от части на азербайджанските райони Ходжавенд, западната част на Тертер, Горанбой, Шуша и източната част на Келбеджер. По времето на СССР се е наричала Нагорнокарабахска автономна област, но на 26 ноември 1991 г., Народното събрание на Азербайджанската ССР е отнема автономията ѝ. След това, дотогавашната област е разделена на райони, но по-голямата част остава под управлението на армейските сили на Нагорни Карабах и Армения[6] след Нагорнокарабахския конфликт.
Нахичеванска автономна република
[редактиране | редактиране на кода]Бр. на картата | Админ. единица | Азербайджански | Админ. център | Площ[1] (км²) |
Население[1] (2015) |
Разстояние до Нахичеван (в km) |
Селища от градски тип |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Бабекски район | Babək | гр. Бабек | 902 | 72300 | 8 | |
2 | Джулфински район | Culfa | гр. Джулфа | 1.000 | 45100 | 46 | |
3 | Кенгерлински | Kəngərli | сгт Киврак | 682 | 31000 | 30 | |
4 | Нахичеван (град) | Naxçıvan | 130 | 90300 | - | ||
5 | Ордубадски район | Ordubad | гр. Ордубад | 972 | 48800 | 88 | Парагачай |
6 | Седерекски район[7] | Sədərək | сгт Седерек | 151 | 15400 | 82 | |
7 | Шахбузки район | Şahbuz | гр. Шахбуз | 815 | 24600 | 31 | |
8 | Шерурски район | Şərur | гр. Шерур | 811 | 112300 | 60 | |
Общо | 5333 | 439800 |
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ а б в г Territories, number, density of population and territorial units by economic and administrative regions of Azerbaijan Republic, The State Statistical Committee of the Republic of Azerbaijan.
- ↑ а б в г д е ж з и к л м Част от района е на територията контролирана от непризнатата Република Нагорни Карабах
- ↑ до 2008 г. Али Байрамли
- ↑ Включва два ексклава на територията на Армения
- ↑ Де факто столица на Нагорни Карабах под името Степанакерт
- ↑ The CIA World Factbook // Архивиран от оригинала на 2009-06-10. Посетен на 2014-11-10.
- ↑ включва ексклава Керки в Армения
|
|