Uređujete Primat
Izgled
Izmjenu je moguće poništiti. Molimo da ispod uporedite razlike u verzijama kako biste bili sigurni da ovo zaista želite uraditi, te sačuvajte stranicu i izmjene će biti poništene.
Trenutna verzija | Vaš tekst | ||
Red 170: | Red 170: | ||
==Evolucija i mogući preci== |
==Evolucija i mogući preci== |
||
[[Datoteka:Komparativno mapiranje Y hromosom.jpg|mini| |
[[Datoteka:Komparativno mapiranje Y hromosom.jpg|mini|650px|Ilustracija srodnosti pojedini skupina primata: <br>Komparativni prikaz evolucije Y hromosoma]] |
||
[[Paleontologija|Paleontološki]] tragovi ukazuju da su u [[mezozoik|mezozojskom]] periodu [[kreda|kredi]] (trajanje: prije 136 − 65 miliona godina) [[sisar]]i već bili izdiferencirani na skupine oblika koji predstavljaju vjerovatnea ishodišta njihovih današnjih redova. Izdleda da je jednoj takvoj grupi nespecijaliziranih sisara pripadao i ''Zalambdelestes'', čiji [[fosil]]ni ostaci (nađeni u [[Mongolija|Mongoliji]]) ukazuju na osobine prainsektivora. Početkom [[kenozoik]]a (tj. [[tercijer]]a, prije 65 miliona godina) radijacija takvih uopćeno građenih tipova dovela je do raskrsnice između [[insektivori|insektivora]] i pra-primata. Prema dosadašnjim nalazima, na njoj su se našli na razvojnim stupnjevima reda ''Plesiadapiformes'', (sa porodicama ''Plesiadapidae'', ''Carpolestidae'', ''Paromomydae'', ''Picrodontidae'' i ''Saxonellidae''). Najstariji (oko 65 miliona godina) poznati protoprimat opisan je kao ''Purgatorius''. Osim njega, od praprimata ovog reda, posebno su zanimljivi [[Amerika|sjevernoamerički]] ''Carpodaptes'', ''Picrodus'' i ''Palaechton'', te [[Evropa|evropski]] ''Plesiadapis'' i ''Saxonella''. Postoje argumentirani nagovještaji (oblik lobanje i kutnjaka) da su se, nakon toga, iz općeg stabla praprimata, najprije izdvojili pralemuri, preko skupine koja je približno imala [[osobina|osobine]] oblika ''Anagale'' ([[oligocen]], [[Mongolija]]). |
[[Paleontologija|Paleontološki]] tragovi ukazuju da su u [[mezozoik|mezozojskom]] periodu [[kreda|kredi]] (trajanje: prije 136 − 65 miliona godina) [[sisar]]i već bili izdiferencirani na skupine oblika koji predstavljaju vjerovatnea ishodišta njihovih današnjih redova. Izdleda da je jednoj takvoj grupi nespecijaliziranih sisara pripadao i ''Zalambdelestes'', čiji [[fosil]]ni ostaci (nađeni u [[Mongolija|Mongoliji]]) ukazuju na osobine prainsektivora. Početkom [[kenozoik]]a (tj. [[tercijer]]a, prije 65 miliona godina) radijacija takvih uopćeno građenih tipova dovela je do raskrsnice između [[insektivori|insektivora]] i pra-primata. Prema dosadašnjim nalazima, na njoj su se našli na razvojnim stupnjevima reda ''Plesiadapiformes'', (sa porodicama ''Plesiadapidae'', ''Carpolestidae'', ''Paromomydae'', ''Picrodontidae'' i ''Saxonellidae''). Najstariji (oko 65 miliona godina) poznati protoprimat opisan je kao ''Purgatorius''. Osim njega, od praprimata ovog reda, posebno su zanimljivi [[Amerika|sjevernoamerički]] ''Carpodaptes'', ''Picrodus'' i ''Palaechton'', te [[Evropa|evropski]] ''Plesiadapis'' i ''Saxonella''. Postoje argumentirani nagovještaji (oblik lobanje i kutnjaka) da su se, nakon toga, iz općeg stabla praprimata, najprije izdvojili pralemuri, preko skupine koja je približno imala [[osobina|osobine]] oblika ''Anagale'' ([[oligocen]], [[Mongolija]]). |