Circuit de Barcelona-Catalunya
Nom en la llengua original | (ca) Circuit de Barcelona-Catalunya | |||
---|---|---|---|---|
Epònim | Catalunya | |||
Dades | ||||
Tipus | Autòdrom | |||
Construcció | 1991 | |||
Mesura | 4.675 ( | |||
Revolt | 16 | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | Vallès Oriental (Catalunya) i Montmeló (Vallès Oriental) | |||
Localització | Montmeló, Parets del Vallès, Granollers | |||
| ||||
Plànol | ||||
Activitat | ||||
Esdeveniment | F1; MotoGP; GP2; 24 H motociclistes; 24 H automobilistes | |||
Rècord de la volta | 54,648s (2006). Angelo, rècord mundial | |||
Lloc web | circuitcat.com | |||
El Circuit de Barcelona-Catalunya, conegut també com a Circuit de Catalunya, o també a vegades Circuit de Montmeló, és una pista de curses de velocitat situada a cavall dels termes municipals de Montmeló, Parets del Vallès i Granollers, al Vallès Oriental.[1][2] Ubicat a 32 km de Barcelona, s'hi pot accedir[3] per carretera (AP-7 i C-17) o en tren (línies R2 i R11). Els dies de Gran Premi el circuit posa a disposició de les aerolínies interessades el seu heliport.[4]
Història
[modifica]Antecedents
[modifica]A començament de la dècada de 1980, l'antic circuit de Montjuïc havia quedat totalment desfasat. El Reial Automòbil Club de Catalunya, conscient que Catalunya necessitava un circuit apte per a curses de Fórmula 1 i de motociclisme, adquireix uns terrenys prop de Caldes de Malavella per construir-n'hi un. Amb aquesta finalitat arribà a apujar les quotes als seus més de 90.000 socis, però finalment la iniciativa no es concretà. Una altra iniciativa abandonada pretenia ampliar el circuit de Montjuïc, afegint-hi fins i tot la plaça d'Espanya. Finalment, la Generalitat de Catalunya s'hi involucrà i començà a projectar un circuit al Vallès Oriental.[5]
Gestació
[modifica]Cap a 1985, es localitzaren uns terrenys en venda a Montmeló que reunien les característiques desitjades. El 3 d'octubre de 1986, el Parlament de Catalunya va aprovar per unanimitat una proposició no de llei, instant al Consell Executiu a «coordinar els organismes pertinents, amb la finalitat d'estudiar i unir esforços per a la creació d'un nou circuit permanent de velocitat». El juliol de 1987 s'aprovaren les reformes urbanístiques adients a Montmeló i a Granollers per permetre-hi la construcció d'aquesta gran infraestructura. El 24 de desembre d'aquell mateix any, el RACC adquirí la finca, valorada en més de 500 milions de pessetes d'aleshores (uns 3.000.000 d'euros actuals).[5] Després de diversos tràmits administratius, el 24 de febrer de 1989 es va constituir el Consorci del Circuit de Catalunya entre la Generalitat, l'Ajuntament de Montmeló i el RACC, i es va firmar el conveni amb el Consejo Superior de Deportes (CSD). Aquell mateix dia, es va posar la primera pedra del Circuit de Catalunya.
Inauguració
[modifica]Un cop enllestida l'obra, per a la qual calgué moure 1.000.000 de m³ de terra,[5] el nou Circuit de Catalunya s'inaugurà oficialment el 10 de setembre de 1991. Cinc dies després, el circuit va acollir la primera cursa oficial, el Campionat d'Espanya de Turismes, amb victòria de l'expilot de F-1, Lluís Pérez Sala. El 29 de setembre de 1991 es va disputar el 35è Gran Premi d'Espanya de Fórmula 1 després de setze anys d'absència a Catalunya. El mundial de motociclisme va arribar un any més tard amb la celebració del G.P. d'Europa, nom que canvià pel de Gran Premi de Catalunya a partir de 1996.[1]
Al novembre de 2006, el traçat veié la seva primera gran reforma, anteriorment només s'havien fet petits retocs com per exemple l'eliminació de la variant de la recta de dalt. Es modificà el revolt de La Caixa, on s'incorporà una nova variant destinada a les competicions sobre quatre rodes.[6] El gener de 2007, va arribar la segona gran reforma, consistent en la nova xicana, situada entre els dos últims revolts abans de l'entrada a la recta principal.[7]
Fruit de l'acord de patrocini de l'Ajuntament de Barcelona amb el Circuit amb l'objectiu de vincular el turisme de la Ciutat comtal a l'activitat de la instal·lació, el 2 de setembre de 2013 el circuit canvia oficialment el seu nom. Així deixa d'anomenar-se Circuit de Catalunya per canviar a la nova denominació Circuit de Barcelona-Catalunya.[7]
Les instal·lacions
[modifica]Amb una superfície total ocupada de 120 ha i 79,5 ha de superfície practicable, ens trobem davant les instal·lacions dedicades a les competicions de velocitat més grans del país.[8] El paddock ocupa 48.000 m², i disposa de 50 boxes en una superfície de 4.800 m². Els espais VIP es reparteixen entre 37 Pisos Box, 18 Suites Platinum, 18 Suites Gold i la Sala VIP a la Torre de Control. Hi ha a més una sala de premsa i briefing de 1.230 m², un restaurant permanent amb capacitat per 250 persones, vuit bars permanents, 32.000 places d'aparcament, dos heliports, una benzinera, un túnel de rentatge de vehicles, una escola de conducció i una zona especial per a la pràctica del 4x4.
Característiques del traçat
[modifica]Degut a l'enorme quantitat de proves i tests que es fan al circuit, els pilots i mecànics de la Fórmula 1 se'l coneixen a la perfecció, cosa que genera crítiques per part dels que pensen que es deixa molt poc marge a les sorpreses.[9]
Els avançaments no són gens fàcils de dur-se a terme, ja que a causa de les turbulències creades pel cotxe que es té davant, el cotxe perseguidor no pot seguir-lo de prop en arribar al tram ràpid del final del circuit. Això fa que el perseguidor no pugui estar suficientment a prop del cotxe que vol superar en el pas de la primera volta, que és l'únic punt on hom podria pensar raonablement en l'avançament. A la cursa de l'any 2007 es va introduir una petita xicana en el lloc del primer dels dos sweepers, per tal de facilitar l'avançament.
La direcció del vent pot canviar de forma radical durant una cursa, un factor significatiu donada la importància de l'aerodinàmica en els cotxes de Fórmula 1. Com a resultat d'això, el fet és que resulta difícil de trobar una bona configuració aerodinàmica, atès que, mentre els cotxes poden patir d'excés de càrrega aerodinàmica (resistència) i dificultat de viratge en una part concreta del circuit pel matí, poden evidenciar l'efecte contrari en la mateixa part del circuit per la tarda. Per si això no fos suficient, una combinació i composició de pneumàtics poden adaptar-se perfectament en una sessió de proves, però poden no fer-ho de la mateixa forma un parell de mesos més tard. Aquestes condicions variables poden portar a rendiments inesperats a alguns equips durant la cursa.
El circuit ha estat lloc d'alguns grans moments pels afeccionats:
- Al GP de 1991, Ayrton Senna i Nigel Mansell van córrer en paral·lel tota la recta de tribuna lluitant per la segona plaça, amb un Mansell que finalment va guanyar el "duel" i la cursa.
- Al GP de 1994 Michael Schumacher va aconseguir finalitzar en segona posició malgrat haver conduït la meitat de la cursa sense sisena velocitat.
- Al GP de 1996 Michael Schumacher va guanyar la seva primera cursa amb Ferrari, després de dominar una cursa marcada per una tempesta de pluja.
- Al GP de 2001 Mika Häkkinen va trencar l'embragatge quan liderava la cursa a manca d'una volta, cedint la victòria a Michael Schumacher.
- Al GP de 2006 Fernando Alonso va ser el primer pilot espanyol en guanyar una cursa en un gran premi d'Espanya.
Durant la realització dels Jocs Olímpics d'Estiu de 1992 a Barcelona el Circuit de Catalunya albergà la prova de 100 quilòmetres contrarellotge de ciclisme.[10]
Anys | Longitud | Pilot | Equip | Volta ràpida |
---|---|---|---|---|
1991-1994 | 4,747 km | Benetton-Ford | 1:20,989 (1993) | |
1995-1996 | 4,727 km | Williams-Renault | 1:24,531 (1995) | |
1998-1999 | 4,728 km | Jordan-Peugeot | 1:22,242 (1997) | |
2000-2003 | 4,730 km | Ferrari | 1:20,143 (2003) | |
2004-2006 | 4,627 km | Renault | 1:15,641 (2005) | |
2007- | 4,655 km | Ferrari | 1:21,670 (2008) |
Al Circuit de Catalunya s'hi celebren, entre d'altres, el Gran Premi d'Espanya de Fórmula 1, GP2, Euroformula Open i les competicions de motociclisme de MotoGP, Moto2 i Moto3.[12]
Oficials de Cursa
[modifica]Els Oficials de Cursa del Circuit de Catalunya són un col·lectiu de persones que, de forma voluntària, col·laboren dins de l'àrea esportiva del Circuit amb la direcció de cursa o amb l'organització d'una activitat esportiva per tal de garantir tant la seguretat dels participants com la ràpida i efectiva solució de qualsevol incident derivat de l'activitat a pista.[13] Els diferents col·lectius d'Oficials són:
- Caps de Control i Oficials de Pista: Repartits de forma estratègica al llarg del traçat,[14] el circuit disposa punts de control, cadascun d'ells sota la responsabilitat d'un Cap de Control a excepció del Control ST que depèn directament de direcció de cursa. Els altres punts es numeren seguint la relació: zero, doble zero, u, dos, tres,... fins a completar el traçat.
- Oficials de Boxes, que realitzen idèntiques tasques que els de pista afegint-hi protocols per garantir l'ordre al Pit Lane seguint les instruccions de Direcció de Cursa.
- Oficials de Logística, que realitzen tasques dirigides a garantir la total disponibilitat dels materials i articles necessaris a qualsevol punt del circuit; així com d'abastir els companys de vitualles.
- Comissaris Tècnics, que seguint el reglament tècnic de cada prova s'asseguren que els participants l'observin a la perfecció.
- Direcció de Cursa, qui conjuntament amb l'organització coordina l'esdevenir complet de cada prova o competició garantint l'aplicació de cada reglament esportiu.
- Comissaris Esportius, a qui Direcció de Cursa consulta davant qualsevol incidència; i amb capacitat per dictaminar davant qualsevol divergència de criteris.
Els següents vehicles col·laboren directament amb el col·lectiu:[15]
- Vehicles de rescat: intervenen en cas que els vehicles accidentats obstrueixin la pista o les escapatòries. N'hi ha de tres tipus: Vehicles elevadors, amb capacitat de transitar damunt qualsevol superfície, disposen de braç llarg o curt per recollir els vehicles que ho necessitin; cotxes R i E: Vehicles tot terreny de l'organització que tenen com a finalitat ajudar en els rescats dels vehicles aturats a la grava i que estan dotats de sistema antiincendis i amb eines i màquines per tallar la xapa dels vehicles i grues per emporttar els vehicles cap a Boxes.
- Safety Car: Vehicles que depenen directament de la Direcció de Cursa, tenen la funció de neutralitzar les curses per tal d'agrupar els participants davant d'algun incident greu.
- Helicòpter medicalitzat: Ubicat davant de la Clínica del Paddock, es fa servir per a evacuar persones, amb ferides greus o molt greus, que necessitin una atenció hospitalària urgent i vigilància mèdica continuada.
- UCI: Ambulàncies d'Unitat de Cures Intensives, normalment també estan ubicades davant de la Clínica del Paddock, i la seva finalitat és similar a la de l'Helicòpter medicalitzat. S'utilitza en absència d'Helicòpter o quan les condicions meteorològiques o la foscor impedeixen el vol d'helicòpters.
- Ambulància: Distribuïdes al llarg dels vials de servei, evacuen els pilots des del lloc de l'incident fins a la Clínica del Circuit. Així mateix, ofereixen servei de primers auxilis a la resta de col·laboradors de l'event.
- Cotxes S: Són vehicles de l'organització, conduïts per un pilot expert, i que porten d'acompanyant a un metge especialista i una maleta amb elements mèdics de reanimació. Aquests vehicles es troben distribuïts pel traçat del circuit i estan a les ordres del Director de Cursa que els farà actuar per decisió pròpia o a sol·licitud del Cap de Control.
- Cotxes K: Vehicles d'extracció mèdica, ocupats per 2 metges i 4 paramèdics amb la missió d'atendre el pilots en els incidents que es puguin produir.
- Vehicles antiincendis: Vehicles de l'organització o del Cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya. La seva missió és la d'actuar en cas que es produeixi alguna situació de risc d'incendi entre els vehicles participants o bé en qualsevol dels edificis del Circuit.
- Vehicles intervenció: Estan ubicats en dos punts intermedis del traçat. La seva missió és la d'actuar en casos d'incidents complexos amb la finalitat de donar suport en les tasques d'intervenció als Oficials.
- Professionals annexos
- Serveis d'ordre: Tant el cos dels Mossos d'Esquadra com serveis de vigilància privada estan distribuïts per tota la instal·lació. La seva missió és la de controlar els accessos als llocs restringits i d'actuar en cas que el públic llenci objectes o pretengui envair la pista.
- Serveis mèdics:[16] En les curses que se celebren al Circuits de velocitat, els mitjans humans fan referència al Cap Mèdic, Metges, Infermers, Auxiliars de Clínica i personal de la Creu Roja; així com el personal mèdic destinat a la Clínica del Circuit, preparada per a fer intervencions quirúrgiques i ubicada al Paddock.
Problemàtica econòmica
[modifica]Des de l'any 2007, l'assistència de públic al Gran Premi d'Espanya de Fórmula 1 i al Gran Premi de Catalunya de motociclisme ha decaigut progressivament,[17][18][19] complicant-se la solvència econòmica del Circuit. De fet, des de l'any 2009, és deficitari econòmicament,[20] ja que durant el període 2009-2018 van generar-se 50,5 milions d'euros de pèrdues.[21] Per eixugar aquests deutes la instal·lació rep anualment aportacions extraordinàries de diners públics, tant de l'Ajuntament de Barcelona com de la Diputació de Barcelona i de la Generalitat de Catalunya. Per aquest motiu, durant la Crisi financera global del 2007-2012 es plantejà des del Govern de la Generalitat la fi de la celebració de la Fórmula 1,[22][23] posició que va retornar a un totat suport de les institucions un cop superada la crisi,[24] i, per altra banda, el sector privat i l'hoteler s'ha negat històricament a sostenir econòmicament el Circuit generant un debat polític sobre la viabilitat de mantenir la celebració del Campionat de F1 ja que alguns mitjans van plublicar presumptes irregularitats en la seva gestió.[25][26]
El circuit però, el 2018 generà 340 milions d'euros d'ingressos per l'economia catalana i una recaptació d'impostos de 40 milions d'euros que compensen i expliquen la inversió pública.[27] Les instal·lacions generen en impostos al voltant dels 42 milions d'euros l'any, dels quals 35 se'ls queda l'estat espanyol i 7 es queden a Catalunya. Tot i això, les inversions dutes a terme per l'estat espanyol durant els 30 anys d'història del Circuit han estat de zero euros.[24]
Gestió mediambiental
[modifica]El circuit rebé el 2008 el certificat ISO 14001-2004 pel sistema de gestió mediambiental del traçat que reuneix els requisits ISO per les activitats d'organització d'espectacles i lloguer d'instal·lacions, resultant aleshores el primer i únic circuit del món en obtenir la norma. El 2017, aconseguí renovar-la amb la versió de 2015 tornant a convertir-se en el primer circuit del món en aconseguir-ho.[28][29][30] El circuit ha rebut al llarg dels anys diversos premis i reconeixements a la seva gestió mediambiental i en la sostenibilitat de l'esport. Destaquen entre ells el premi a la sostenibilitat del Comitè Olímpic Internacional (COI), dos cops el premi Medi Ambient de la Federació Internacional de Motociclisme (FIM), en tres ocasions l'acreditació d'Excel·lència Mediambiental al Circuit de la Fédération Internationale de l'Automobile (FIA) o el Premio a la Sostenibilidad Medioambiental de la Reial Federació Espanyola d'Automobilisme (RFEDA).[31][32][33][34][35][36] El 6 de juny de 2021 la instal·lació esportiva catalana fou acreditada amb la certificació ISO 20121:2013 en l'organització d'esdeveniments amb una gestió sostenible mediambientalment amb l'ús d'energia 100% renovable, la donació d'aliments, l'ús de productes gastronòmics de km 0, l'ús de l'economia circular en la gestió de residus o la cura forestal sostenible de l'entorn del Circuit, entre altres.[37] El 2024 la FIA renovà la certificació Three Star Environmental Accreditation que atorga del seu programa de sostenibilitat destacant que el Circuit assolí el 33% d'autoconsum energètic anual gràcies a la seva instal·lació fotovoltaica d'autoconsum, la més gran de caràcter públic de tot Catalunya.[38]
Contaminació acústica
[modifica]El Circuit es va ubicar en una zona agrícola llunyana respecte de les poblacions al seu entorn i es va preveure envoltar-lo de polígons industrials per tal de minimitzar l'impacte sonor de la seva activitat.[39] [40] [41]
Tot i això, té poques proteccions eficaces per tal de reduir el soroll que produeixen els bòlids, motos i altres vehicles arran del creixement urbanístic de les poblacions que l'envolten que creixeren apropant-se amb el pas dels anys al recinte esportiu.[42] Les instal·lacions on es reuneixen desenes de milers de persones i les esportives en particular són una font de molèsties acústiques, perquè el soroll que produeixen és perceptible al seu voltant.[43][44][45] En el cas del circuit, aquest fet provocà que la Generalitat, propietària majoritària, reaccionés ordenant un informe per tal de millorar la protecció acústica de les instal·lacions.[46]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 «Circuit de Catalunya.». Arxivat de l'original el 2013-01-30. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ «Circuit de Barcelona-Catalunya». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Circuit de Catalunya. Accessos.». Arxivat de l'original el 2013-04-06. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ «Vilaweb.cat». Arxivat de l'original el 2014-05-12. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Del Arco, Javier; Arderiu, Miquel; Montero, Xavier; Camp, Jordi. «Montmeló, el circuit de Catalunya». A: Història de l'automobilisme a Catalunya. Barcelona: Planeta, 1990, p. 286-287. ISBN 84-320-6249-9.
- ↑ «Comencen les obres de remodelació del Circuit de Catalunya per millorar-ne alguns dels revolts». TV Notícies, 09-11-2006. Arxivat de l'original el 2018-12-04 [Consulta: 3 desembre 2018].
- ↑ 7,0 7,1 «El Circuit de Catalunya acaba la nova xicana abans de la recta principal per millorar la seguretat». VilaWeb, 22-01-2007. Arxivat de l'original el 2018-12-03. [Consulta: 3 desembre 2018].
- ↑ «Un circuit a l'avantguarda». Circuit de Barcelona, s.d. Arxivat de l'original el 2020-12-02. [Consulta: 3 desembre 2018].
- ↑ [Enllaç no actiu]Regió 7 Arxivat 2011-12-05 a Wayback Machine.
- ↑ Martijn. «Barcelona 1992; 25 Years later – Circuit de Catalunya» (en anglès), 14-05-2017. Arxivat de l'original el 2022-06-25. [Consulta: 6 juny 2022].
- ↑ «F1.com Estadístiques.». Arxivat de l'original el 2008-06-03. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ «Propers esdeveniments». Circuit de Barcelona, 2018. Arxivat de l'original el 2020-12-02. [Consulta: 3 desembre 2018].
- ↑ «Pàgina WEB del Circuit de Catalunya.». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ [«Manual del Oficial de Cursa del Circuit de Catalunya. Pàgina 38.
PDF». Arxivat de l'original el 2011-01-12. [Consulta: 1r març 2013]. Manual del Oficial de Cursa del Circuit de Catalunya. Pàgina 38.
PDF]
- ↑ «Codi Esportiu Internacional de la Federació Internacional d'Automobilisme (FIA) Apèndix H. Article IIon. Punt 2.6 i següents. (en francès i anglès)
PDF». Arxivat de l'original el 2011-07-09. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ «Codi Esportiu Internacional de la Federació Internacional d'Automobilisme (FIA) Apèndix H. Article IIon. Punt 2.7 i següents. (en francès i anglès)
PDF». Arxivat de l'original el 2011-07-09. [Consulta: 1r març 2013].
- ↑ Roldán, Adrià «ANÁLISIS: La asistencia al GP de España desde su llegada a Montmeló en 1991». THEBESTF1.Es, 31-01-2018. Arxivat de l'original el 2020-09-22 [Consulta: 19 juliol 2019].
- ↑ García Campos, Juan Manuel «Evolución de los asistentes al GP de Catalunya de Moto GP en Montmeló». La Vanguardia.com. Arxivat de l'original el 2020-09-18 [Consulta: 19 juliol 2019].
- ↑ «Baja asistencia al GP de Catalunya: ¿cuáles son los motivos?», 18-06-2018. Arxivat de l'original el 2021-01-24. [Consulta: 19 juliol 2019].
- ↑ AGUILERA, Maite «El Circuit de Catalunya: 100 Milions d'Euros d'Ajudes Publiques en 10 anys.». El Crític.Cat, 26-11-2017. Arxivat de l'original el 2020-09-20 [Consulta: 18/07/2019, a les 18:12].
- ↑ «El sector privat rebutja posar diners al Circuit de Catalunya». Ara.cat, 15/05/2019 22:51. Arxivat de l'original el 2019-08-25 [Consulta: 21 novembre 2019].
- ↑ Pellicer, Lluís «Catalunya: cuatro años de Austeridad.». El País, 19-03-2018. Arxivat de l'original el 2020-09-26 [Consulta: 16 juliol 2019].
- ↑ «La Generalitat insinúa el fin de la F-1 en Catalunya». La Vanguardia, 09-01-2012 [Consulta: 16 juliol 2019].
- ↑ 24,0 24,1 López Jordà, Toni «El Circuit de Barcelona se resiste a sucumbir ante los malos augurios» (en castellà). La Vanguardia, 21-05-2020 [Consulta: 20 maig 2021]. Arxivat 20 de maig 2021 a Wayback Machine.
- ↑ «Una auditoría halla medio millón en retribuciones irregulares en el Circuito de Montmeló» (en castellà). El Mundo, 11-04-2018. Arxivat de l'original el 2019-12-16. [Consulta: 24 maig 2019].
- ↑ «L'Ajuntament de Barcelona atura l'aportació al Circuit de Montmeló». El Nacional. Arxivat de l'original el 2019-07-16. [Consulta: 16 juliol 2019].
- ↑ «El Circuit de Barcelona - Catalunya confia que el Gran Premi de F1 generarà un impacte econòmic de 180 MEUR». ccma.cat, 02-05-2018 [Consulta: 28 novembre 2019]. Arxivat 2019-12-20 a Wayback Machine.
- ↑ «Consciència, Compromís i Coherència». Circuit de Barcelona Catalunya. Arxivat de l'original el 2020-04-21. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ «Certificat» (pdf). CERTIFICACIÓN Y CONFIANZA CÁMARA, SLU. Arxivat de l'original el 2022-03-31. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ «Política de Sostenibilitat» (pdf). Circuit de Barcelona Catalunya. Arxivat de l'original el 2020-10-31. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ «El Comitè Olímpic Internacional reconeix la tasca del Circuit de Barcelona-Catalunya en matèria de sostenibilitat». Generalitat de Catalunya, 03-12-2018. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ «El Circuit de Montmeló rep el premi de medi ambient de la FIM». Nació Granollers, 12-12-2003 [Consulta: 6 març 2020]. Arxivat 2019-07-11 a Wayback Machine.
- ↑ «La FIA atorga l'acreditació d'Excel·lència Mediambiental al Circuit per tercera vegada». Som Granollers, 19-12-2019 [Consulta: 6 març 2020]. Arxivat 2022-03-31 a Wayback Machine.
- ↑ «La FIM premia al Circuit de Barcelona-Catalunya». El Mundo Deportivo, 16-11-2028 [Consulta: 6 març 2020]. Arxivat 2022-03-31 a Wayback Machine.
- ↑ «Gala Campeones 2016» (en castellà). Real Federación Española de Automovilismo. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ «Reconeixements». Circuit de Barcelona Catalunya. Arxivat de l'original el 2020-10-31. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ Circuit de Barcelona - Catalunya «El Circuit de Barcelona-Catalunya obté la certificació ISO 20121:2013 d'esdeveniments sostenibles». Notícies del Circuit de Barcelona - Catalunya, 06-06-2021 [Consulta: 7 juny 2021]. Arxivat 6 de juny 2021 a Wayback Machine.
- ↑ Fontcuberta, Enric «La FIA concede a Montmeló la acreditación ambiental de tres estrellas» (en castellà). Diari Sport, 19-02-2024 [Consulta: 21 febrer 2024]. Arxivat 21 de febrer 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «Imatge de l'any 1986 de la zona on es va ubicar el Circuit». Institut Cartogràfic de Catalunya, 1986. Arxivat de l'original el 2022-03-31. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ «Imatge de l'any 1993 la zona on es va ubicar el Circuit». Institut Cartogràfic de Catalunya, 1993. Arxivat de l'original el 2022-03-31. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ «Imatge de l'any 2019 de la zona on s' ubica el Circuit, envoltat de polígons industrials (senyalats en color morat)». Institut Cartogràfic de Catalunya, 28-11-2019. Arxivat de l'original el 2022-03-31. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ «Imatge de l'any 2019 de la zona on s'ubica el Circuit, envoltat de polígons industrials i detall de la distancia a les zones poblades». Institut Cartogràfic de Catalunya, 28-11-2019. Arxivat de l'original el 2022-03-31. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ «L'Ajuntament de Barcelona i el FC Barcelona impulsen una campanya per millorar el civisme els dies de partit». Ajuntament de Barcelona, 25-10-2017. Arxivat de l'original el 2020-03-17. [Consulta: 17 març 2020].
- ↑ «Viure al costat del Camp Nou, els veïns més golejats». elperiodico.cat, 26-01-2020 [Consulta: 17 març 2020]. Arxivat 2020-01-27 a Wayback Machine.
- ↑ «Conciliar els grans espectacles amb els drets del veïns». El Punt Avui, 26-01-2020 [Consulta: 17 març 2020]. Arxivat 2022-03-31 a Wayback Machine.
- ↑ «Document per a la aprovació provisional del Circuit de velocitat de Barcelona-Catalunya.». Generalitat de Catalunya, Departament de Territori i Sostenibilitat.. Arxivat de l'original el 2019-10-15. [Consulta: 16 octubre 2019].
Enllaços externs
[modifica]- Circuits de Fórmula 1 espanyols
- Circuits de motociclisme de velocitat catalans
- Circuits del campionat del món de motociclisme de velocitat
- Gran Premi d'Espanya
- Gran Premi de Catalunya de motociclisme
- Esport a Montmeló
- Instal·lacions esportives dels Jocs Olímpics d'estiu de 1992
- Reial Automòbil Club de Catalunya