Algaida
Algaida és una vila i municipi de Mallorca situat al centre de l'illa, a l'est de la capital, i que pertany a la comarca del Pla. Limita amb els municipis de Palma, Santa Eugènia, Sencelles, Lloret de Vistalegre, Montuïri i Llucmajor.
La batlessa actual és Maria Antònia Mulet (PSIB), qui fou elegida per primera vegada el 2015 després de pactar ambMés per Mallorca.[3] El 2019 va revalidar el mandat.[4]
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Illes Balears | ||||
Illa | Mallorca | ||||
Comarques | Pla de Mallorca | ||||
Capital | Algaida | ||||
Població humana | |||||
Població | 6.170 (2023) | ||||
Gentilici | Algaidí, algaidina[1][2] | ||||
Idioma oficial | català | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 89,78 km² | ||||
Altitud | 201 m | ||||
Limita amb | |||||
Patrocini | Sant Honorat | ||||
Organització política | |||||
• Batle | Francesc Miralles Mascaro | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 07210 | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 07004 | ||||
Lloc web | ajalgaida.net |
Toponímia
modificaEl topònim d'Algaida és d'origen àrab: en aquesta llengua, al-gajda vol dir 'el bosc'. Existeix un nom de lloc de Son Cervera Algaire, que té el mateix origen;[5] de fet, una pronúncia popular d'Algaida és, precisament, algaira.[6]
Durant l'edat mitjana, el terme d'Algaida fou conegut sovint pel nom de Castellitx, del llogaret i antiga parròquia del terme. Es tracta d'un mossarabisme, un derivat del llatí castellum.[5][7]
Història
modificaDurant la dominació islàmica les terres d'Algaida estaven integrades al districte de Muntuy i després de la conquesta del Rei en Jaume i de romandre entre la part reial, en el Repartiment es varen assignar les terres a l'orde de l'Hospital.[8]
La primera vila d'Algaida sorgeix com a pobla reial el 1300 segons les Ordinacions de Jaume II, si bé el nucli i la parròquia se situaven a Castellitx, una alqueria musulmana. Algaida, que també havia estat una alqueria musulmana, amb el temps anava prenent importància fins que el segle xv acabà per desplaçar Castellitx i per esdevenir el centre parroquial del terme. El nucli primigeni de la vila se situa dins el triangle que integren els carrers de la Roca, de la Unió i de l'Amargura, i del Migdia, de Sant Joan i de l'Aigua, i a cada vèrtex s'hi trobava una creu de terme, les quals encara es conserven.[8]
A partir del segle xvii la vila anà creixent per mitjà d'establits, cedits a pagesos rics i senyors procedents de la ciutat que la llogaven a aquells qui l'explotaven. El segle xix el minifundisme començà a substituir els establits, fet que provocà que sorgís una classe social de jornalers. Atesa la proximitat a la carretera, al seu pas per la proximitat de la vila aparegueren un gran nombre d'hostals que encetaren un nou mitjà econòmic.[8]
El 1897 s'estrenà el tren de Felanitx, que feia aturada a Algaida. Malgrat tot, el tren no suposà l'impuls econòmic que hom hauria pogut entreveure, i a principi de segle molts d'algaidins hagueren de desplaçar-se a l'Arenal a fer feina de trencadors de marès. Amb el temps, la situació no millorà, i molts d'algaidins es veren forçats a emigrar cap a França, Cuba, Buenos Aires, Veneçuela i Panamà; no obstant això, la major part dels emigrants acabaren per tornar al poble, havent fet o no fortuna.[8]
Població
modificaEntitat de població | Habitants (2006) |
---|---|
Algaida | 3.753 |
Pina | 492 |
Randa | 94 |
Font: Idescat |
Cultura
modificaEl patró és Sant Honorat a l'hivern, mentre que tenen a Sant Jaume com a patró d'estiu.[9]
Es Saig és la revista de premsa forana del poble. S'edita mensualment des del desembre de 1980 i contribueix a la normalització lingüística del poble. És administrat per l'Obra Cultural d'Algaida i hi col·labora la gent d'Algaida i l'Agrupació Fotogràfica d'Algaida. Forma part de les publicacions de l'Associació de Premsa Forana de Mallorca.[10]
Algaidins il·lustres
modifica- Bartomeu Pou i Puigserver (1727-1802), filòsof i neohumanista
- Miquel Salvà i Munar (1792-1873), bisbe mallorquí
- Llorenç Capellà Garí (1882 -1950), glosador mallorquí
- Joan Bibiloni Capellà (1905-1936), ciclista
- Pere Capellà i Roca (1907-1954), mestre, poeta i dramaturg
- Rafael Pou Sastre (1909-1936), ciclista
- Andreu Trobat García (1925-2011), ciclista
- Llorenç Antich Trobat (1933-2004) Glosador
- Pere Mulet Cerdà (1938-2016), docent i promotor cultural
- Gabriel Janer Manila (1940-), escriptor i gestor cultural
- Antoni Cerdà Tarongí (1944-2013), ciclista
- Biel Majoral (1950), músic polifacètic
- Francesc Antich Oliver (1958 -) 4t i 6é President del Govern de les Illes Balears
- Pere Fullana Puigserver (1958-), historiador i professor a la Universitat de les Illes Balears
- Maria Rosa Puig Oliver (1972), política mallorquina
- Roser Amills (1974-), escriptora i periodista amb una vintena de llibres publicats, dos d'ells ambientats a Algaida: la novel·la "Fes bondat" i la novel·la històrica sobre l'estada de l'actor Errol Flynn a Mallorca "El ecuador de Ulises".
- Francesc Miralles i Mascaró (1978-), polític del PSIB-PSOE
- Mateu Capellà Ribot (1976 -), Gerent de Serveis Ferroviaris de Mallorca
Vegeu també
modificaReferències
modifica- ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Algaidí». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
- ↑ Societat d'Onomàstica. «Gentilicis dels municipis de les Illes Balears». Arxivat de l'original el 11 de setembre 2016. [Consulta: 15 gener 2020].
- ↑ «Maria Antònia Mulet (PSOE) es convertirá demà en la primera batlessa d'Algaida». AraBalears, 12-06-2015. [Consulta: 19 juny 2015].
- ↑ «Hi ha pacte de legislatura a l'Ajuntament d'Algaida entre el PSIB – PSOE i Més per Algaida». Es Saig, 14-06-2019. [Consulta: 3 setembre 2019].
- ↑ 5,0 5,1 Mascaró Pasarius, Josep. Corpus de Toponímia de Mallorca. Palma: Promocions, 1986. ISBN 84-86191-08-4.
- ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Algaida». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
- ↑ Coromines, Joan; Mascaró Pasarius, Josep. Onomasticon Cataloniæ. vol. I. Barcelona: Curial, 1989. ISBN 84-7256-330-8.
- ↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 «Algaida». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum I. Palma: Promomallorca, p. 106. ISBN 84-8661702-2.
- ↑ «Els patrons dels pobles de Mallorca», 15-08-2021. [Consulta: 16 agost 2021].
- ↑ «ES SAIG: 25 ANYS = 300 NÚMEROS». Associació de Premsa Forana de Mallorca, 27-12-2005. Arxivat de l'original el 2009-02-15. [Consulta: 30 desembre 2011].
Bibliografia
modifica- «Algaida». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.