Quítxua d'Ayacucho
El quítxua d'Ayacucho, també conegut com Ayacucho-Chanca, és un dialecte del quítxua meridional parlat als departaments d'Ayacucho, Huancavelica i la meitat occidental del departament d'Apurímac al Perú per aproximadament 1 milió de persones segons SIL International. És la variant quítxua més semblant fonològica i morfològicament a la llengua general en el temps del Virregnat del Perú, heretada per la influència de la Cultura Chanka en aquesta.
Chanka runasimi | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva |
Ús | |
Parlants nadius | 918.200 |
Autòcton de | Regió d'Apurímac, Regió d'Arequipa, Regió d'Ayacucho, Departament de Cusco, Regió de Huancavelica, Regió d'Ica, Junín, Regió de Lima i província de Lima |
Estat | Perú |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies quítxua quítxua II quítxua meridional | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill |
Codis | |
ISO 639-3 | quy |
Glottolog | ayac1239 |
Ethnologue | quy |
UNESCO | 989 |
IETF | quy |
Endangered languages | 8125 |
A diferència de la varietat cusquenya, la d'Ayacucho no presenta consonants oclusives glotitzades ni aspirades. El fonema oclusiu uvular /q/ es pronuncia fricatiu [χ] en totes les posicions. Aquest dialecte conserva diverses formes antigues en vocables com yaku ('aigua') allí on el cusqueny empra unu, conserva també les formes de -chik per als plurals inclusius.
Fonologia
modificaVocals
modificaAnterior | Posterior | |
---|---|---|
Alta | i | u |
Mitjana | e * | o * |
Baixa | a |
Préstecs del castellà
El quítxua d'Ayacucho té tres vocals: /a/, /i/, i /u/, que són representades pels parlants nadius com [æ], [ɪ], i [ʊ] respectivament. Quan aquestes vocals apareixen adjacents a la fricativa uvular /χ/, es tanquen (amb [æ] en comptes d'obrir-se més), donant respectivament [ɑ], [ɛ], i [ɔ]. En els parlants bilingües, també es poden trobar les realitzacions espanyoles [a], [i], i [u]
Consonants
modificaA continuació es detallen els fonemes consonants del quítxua d'Ayacucho. Els símbols ortogràfics contraris a l’IPA es donen entre claudàtors.
Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Uvular | Glottal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p / b * | t / d * | k / g * | |||
Africada | tʃ ⟨ch⟩ | |||||
Fricativa | f * | s | χ ⟨q⟩ | h | ||
Nasal | m | n | ɲ ⟨ñ⟩ | |||
Lateral | l | ʎ ⟨ll⟩ | ||||
Vibrant | r | |||||
Semivocal | ɹ ⟨rr⟩ * | j ⟨y⟩ | w |
Fonètica
modificaEn la pronunciació de rapicha (fulleta) la «r» es pronuncia com la «r» de la paraula castellana «paro».
Bibliografia
modifica- Clodoaldo Soto Ruiz (1976): Diccionario quechua Ayacucho-Chanca [- Castellano y vice versa]. Ministerio de educación del Perú
- Clodoaldo Soto Ruiz (1976): Gramática Quechua Ayacucho-Chanca, Ministerio de Educación del Perú
- Clodoaldo Soto Ruiz (1993): Quechua: manual de enseñanza, Instituto de Estudios Peruanos, 2a edición. ISBN 84-89303-24-X.
Enllaços externs
modifica- Qayna Kunan Paqarin: Una introducción al quechua chanca. 2011 Llibre electrònic de curs complet de la gramàtica quítxua, R. Zariquiey, G. Córdova.
- Runasimi-Kastillanu-Inlis Llamkamanaq Qullqa Ayakuchu-Chanka I Rakta Diccionario Quechua-Castellano-Inglés, con definiciones de palabras en la lengua quechua. Clodoaldo Soto Ruiz.
- Diccionario de imágenes de Quechua Ayakuchu-Chanka
- Samuel Majerhua Castro, La escritura fonémica del quechua ayacuchano
- Curso en línea de Quechua Ayacucho, Universidad de Illinois
- DETERMINACIÓN DE LA FRONTERA DIALECTAL DEL QUECHUA AYACUCHANO Y CUZQUEÑO EN EL DEPARTAMENTO DE APURIMAC Carbajal Solis, Vidal Cesar