Viverrins
Viverrinae és la més gran de les quatre subfamílies de la família dels vivèrrids, i engloba les genetes, algunes civetes asiàtiques, i els dos linsangs africans. Està formada per un total de 22 espècies, que representen dues terceres parts del total dels vivèrrids.[1]
Viverrinae | |
---|---|
Civeta africana, Civettictis civetta | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Classe | Mammalia |
Ordre | Carnivora |
Família | Viverridae |
Subfamília | Viverrinae Gray, 1821 |
Nomenclatura | |
Ortografia original | Viveridae |
Gènere | |
La majoria de membres de Viverrinae viuen exclusivament a l'Àfrica, amb l'excepció de la geneta comuna, la qual es troba també a Europa, i les cinc civetes dels gèneres Viverra i Viverricula, les quals viuen a l'Índia i al sud-est asiàtic. Els seus hàbitats favorits són les praderies, les sabanes, les muntanyes i les selves tropicals.
Característiques
modificaEls vivèrrids es troben entre les famílies primitives dels carnívors, amb esquelets molt similars als dels fòssils que daten de l'Eocè, amb fins a 50 milions d'antiguitat. Presenten formes variades, però que generalment recorden els gats. La majoria tenen urpes retràctils o parcialment retràctils, un os al penis (característic de molts mamífers), i una glàndula odorífera anal.
Les mides dels Viverrinae varien dels 33 centímetres i els 650 grams dels linsangs africans fins als 84 centímetres i els 18 quilos de pes de la civeta africana.
Són animals nocturns i, generalment, solitaris, amb una excel·lent oïda i vista. Malgrat pertànyer a l'ordre Carnivora, són omnívors. Com a reflex d'això, les seves dents carnisseres estan relativament subdesenvolupades.[2]
Classificació
modificaSembla probable que els linsangs africans estiguin estretament relacionats amb la geneta, encara que la col·locació d'aquests grups en relació a les civetes Viverrinae sigui incerta.[1]
Espècies
modifica- Subfamília Viverrinae
- Gènere Civettictis
- Civeta africana (Civettictis civetta)
- Gènere Genetta
- Geneta d'Etiòpia (Genetta abyssinica)
- Geneta d'Angola (Genetta angolensis)
- Geneta de Bourlon (Genetta bourloni)
- Geneta crestada (Genetta cristata)
- Geneta comuna (Genetta genetta)
- Geneta de Johnston (Genetta johnstoni)
- Geneta rubiginosa (Genetta maculata)
- Geneta pardina (Genetta pardina)
- Geneta aquàtica (Genetta piscivora)
- Genetta poensis
- Geneta servalina (Genetta servalina)
- Geneta de Villiers (Genetta thierryi)
- Geneta tacada (Genetta tigrina)
- Geneta gegant (Genetta victoriae)
- Gènere Poiana
- Linsang de Leighton (Poiana leightoni)
- Linsang africà (Poiana richardsonii)
- Gènere Viverra
- Civeta de Malabar (Viverra civettina)
- Civeta tacada (Viverra megaspila)
- Civeta malaia (Viverra tangalunga)
- Civeta grossa de l'Índia (Viverra zibetha)
- Gènere Viverricula
- Civeta petita de l'Índia (Viverricula indica)
- Gènere Civettictis
Referències
modifica- ↑ 1,0 1,1 Wozencraft, W. C. Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 16 novembre 2005, p. 548-559. ISBN 9780801882210.
- ↑ (anglès) Wozencraft, W. Chris. Macdonald, D.. The Encyclopedia of Mammals. Nova York: Facts on File, 1984, p. 134–135. ISBN 0-87196-871-1.