Šlechtický titul: Porovnání verzí
→Nižší šlechta: baron |
|||
Řádek 60: | Řádek 60: | ||
* [[dóže]] - vládce italské republiky |
* [[dóže]] - vládce italské republiky |
||
* [[kníže-biskup]] - vládce knížecího biskupství |
* [[kníže-biskup]] - vládce knížecího biskupství |
||
* kníže-velmistr / velmistr a kníže - |
* kníže-velmistr / velmistr a kníže - doživotně zvolená hlava významného [[Rytířský řád|rytířského řádu]] s knížecím titulem (pouze [[Maltézský řád|Řád maltézských rytířů]] a [[Řád německých rytířů]], dříve také [[Řád templářů]]), v případě Německého řádu [[říšský kníže]] |
||
* [[velmistr]] - |
* [[velmistr]] - doživotně zvolená hlava významného [[Rytířský řád|rytířského řádu]] |
||
** vysoký mistr - |
** vysoký mistr - doživotně zvolená hlava Řádu německých rytířů, znamená totéž co velmistr |
||
* [[kníže]] - vládce knížectví |
* [[kníže]] - vládce knížectví |
||
* [[hrabě]] - vládce hrabství |
* [[hrabě]] - vládce hrabství |
Verze z 18. 2. 2015, 01:38
Šlechtický titul je titul udělovaný zejména v monarchiích za zásluhy[zdroj?!] panovníkem, který je fons honorum. Udělením šlechtického titulu se osoba, a zpravidla i její potomci, stávají členy aristokracie. S udělením šlechtického titulu bývala spojená privilegia, jako je právo nosit erb, právo pečetit červeným či zeleným voskem a účast na správě státu.
Šlechtické tituly v českých zemích
V českých zemích do roku 1848 mohl pouze šlechtic zasedat na zemském sněmu, vlastnit deskový statek či mohl vykonávat určité úřady. Po vzniku Československa bylo šlechtictví s tituly zákonem č. 61/1918 Sb. z 10. prosince 1918 zrušeno, po novelizaci v roce 1920 byly zavedeny sankce za úmyslné a veřejné užívání titulu. Roku 1936 bylo novým zněním zákona zakázáno také užívání erbů a uvádění titulů v tisku. Během protektorátu bylo užívání titulů povoleno, od druhé světové války platí zrušení šlechtických titulů dodnes, neexistují však za porušení žádné sankce.[1]
Bylo však povoleno přijímání zahraničních aristokratických titulů.[zdroj?!]
Panovnické tituly
|
Vyšší šlechta (panstvo)
|
Nižší šlechta |
Šlechtické tituly v dalších zemích
Šlechtictví bylo i s tituly v Rakousku zrušeno zákonem ze dne 3. dubna 1919, který je platný dodnes.[2] Tedy "z právního hlediska byla monarchie v Rakousku odstraněna velmi důsledně, šlechtické tituly a přídomky jsou zakázány zákonem".[3]
Panovnické tituly
|
Vyšší šlechta (panstvo)
|
Nižší šlechtaNásledníci panovníků
|
Persie (Írán) |
Etiopie |
IndieČínaJaponskoStarověký Egypt |
Odkazy
Reference
- ↑ Zrušení šlechtických titulů patřilo mezi první právní normy Československa [online]. Ceskatelevize.cz, 2008-12-10 [cit. 2013-06-26]. Dostupné online.
- ↑ ATTLMAYR, Martin. Adelsaufhebung und das Gemeinschaftsrecht. Bemerkungen zum Vorlageverfahren VwGH 18.5.2009, EU 2009/0002 [online]. Jusportal.at, 2010 [cit. 2013-06-28]. Dostupné online. (německy)
- ↑ http://zpravy.ihned.cz/c1-52320010-rakousko-se-promenilo-v-cisarstvi-pohrbivalo-sveho-naslednika-trunu - Rakousko se proměnilo v císařství, pohřbívalo svého následníka trůnu