Štúrovo: Porovnání verzí
m odebrána Kategorie:Archeologické lokality na Slovensku za použití HotCat |
m doplnění, úpravy značka: možné problémové formulace |
||
Řádek 28: | Řádek 28: | ||
| starosta = Ján Oravec |
| starosta = Ján Oravec |
||
}} |
}} |
||
'''Štúrovo''' (dříve ''Parkan'' {{Vjazyce2|hu|''Párkány''}}, {{Vjazyce2|de|''Gockern''}}) je [[Slovensko|slovenské]] město v [[Okres Nové Zámky|okrese Nové Zámky]] v [[Nitranský kraj|Nitranském kraji]], na levém břehu [[Dunaj]]e, který zde tvoří slovensko-maďarskou hranici, 47 km jihovýchodně od [[Nové Zámky|Nových Zámků]]. S maďarskou [[Ostřihom]]í na druhém břehu Dunaje je město spojeno [[Most Márie Valérie|mostem Márie Valérie]]. Přes řeku dříve jezdila [[kompa]] (loď pro přepravu vozů a osob přes vodu). V roce 2017 zde žilo přes 10 400 obyvatel. |
'''Štúrovo''' (dříve ''Parkan'' {{Vjazyce2|hu|''Párkány''}}, {{Vjazyce2|de|''Gockern''}}) je [[Slovensko|slovenské]] město v [[Okres Nové Zámky|okrese Nové Zámky]] v [[Nitranský kraj|Nitranském kraji]], na levém břehu [[Dunaj]]e, který zde tvoří slovensko-maďarskou hranici, 47 km jihovýchodně od [[Nové Zámky|Nových Zámků]]. S maďarskou [[Ostřihom]]í na druhém, pravém břehu Dunaje je město spojeno [[Most Márie Valérie|mostem Márie Valérie]]. Přes řeku dříve jezdila [[kompa]] (loď pro přepravu vozů a osob přes vodu). V roce 2017 zde žilo přes 10 400 obyvatel. |
||
== Historie == |
== Historie == |
||
Území města bylo osídleno již v [[Doba kamenná|době kamenné]]. Byly zde doloženy stavební komplexy mladší [[Kultura s lineární keramikou|kultury s lineární keramikou]] a [[Želiezovská skupina|želiezovské skupiny]] |
Území města bylo osídleno již v [[Doba kamenná|době kamenné]]. Byly zde doloženy stavební komplexy mladší [[Kultura s lineární keramikou|kultury s lineární keramikou]] a [[Želiezovská skupina|želiezovské skupiny]]. |
||
Město bolo důležitým brodem přes Dunaj již v době [[Říše římská|Římského císařství]], náleželo k předmostí pověstného [[Limes Romanus]], vybudovaného k obraně římských provincií. |
|||
⚫ | |||
K roku 896 se datuje příchod [[Maďaři|staromaďarských kmeů]], které si podmanili pravý břeh Dunaje s do té doby slovanským hradem Strigoň, dnešní Ostřihom. Ostřihom sa stala prvním sídlem uherských králů z rodu [[Arpádovci|Arpádovců]] a tento fakt měl velký význam i pro rozvoj osady Kakath, založené na místě dnešního Štúrova. |
|||
Štúrovo je centrem jižního regionu Slovenska. Rozkládá se na levém břehu [[Dunaj]]e, na nejjižnějším a nejteplejším cípu [[Podunajská nížina|Podunajské nížiny]]. Severovýchodně od města je pohoří [[Burda (pohoří)|Burda]] se strmými skálami vulkanického původu, nazývané také Kováčovské kopce. Nejvyšším místem této přírodní rezervace je 395 m vysoký vrch [[Burdov]]. V [[Říše římská|římských]] dobách stál na území dnešního Štúrova při Dunaji vojenský tábor ''Anavum'', roku [[1241]] zde byla vybudována pevnost s kolovou hradbou, nazývaná ''Parkán''. Během historie se název města měnil 25krát. Po ukončení turecké okupace se roku [[1683]] město stalo svobodným jako Parkán, od roku [[1948]] pak jako Štúrovo. Po vzniku Československa bylo Štúrovo včetně dalšího slovenského území obsazeno Maďarskem. V roce 1919 po [[Maďarsko-československá válka|maďarsko-československé válce]] bylo přičleněno k Československu. V roce 1938 se na základě [[První vídeňská arbitráž|První vídeňské arbitráže]] stalo město součástí Maďarska. 25. března 1945 bylo obsazeno [[Rudá armáda|Rudou armádou]]. |
|||
V období [[vrcholný středověk|vrcholného středověku]] zde byla roku [[1241]] vybudována pevnost s kolovou hradbou, nazývaná ''Parkán''. |
|||
Po roce 1541 se na 150 let Párkány dostal pod [[Osmanská říše|tureckou]] nadvládu. Poloha na hranici s [[Habsburská monarchie|Habsburskou monarchií]] měla za následek časté potyčky s habsburskými jednotkami ruinující okolí. |
|||
Po bitvě u Párkány v roce 1683 se město navrátilo pod vládu uherských králů. |
|||
Císař [[Karel VI.]] udělil roku 1724 městu právo organizovat čtyři jarmarky ročně; jeden z nich, konaný v říjnu, se dochoval dodnes. Za panování [[Marie Terezie]] se Párkány stal okresním městem. V roce 1850 se město stalo zastávkou na železniční trati z Pressburgu ([[Bratislava|Bratislavy]]) do [[Budapešt]]i. Roku 1895 byl otevřen [[Most Márie Valérie]] přes Dunaj. |
|||
⚫ | |||
V roce 1919 po [[Maďarsko-československá válka|maďarsko-československé válce]] bylo město [[Trianonská smlouva|definitivně přičleněno]] k Československu, třebaže obyvatelstvo bylo téměř úplně maďarské (v roce 1910 z 3078 obyvatel bylo 3016 Maďarů, tedy zhruba 97 %). V roce 1938 se na základě [[První vídeňská arbitráž|První vídeňské arbitráže]] stalo součástí Maďarska. 25. března 1945 bylo obsazeno [[Rudá armáda|Rudou armádou]]. |
|||
Roku [[1948]] bylo město na počest [[Ľudovít Štúr|Ľudovíta Štúra]] přejmenováno na ''Štúrovo'', třebaže zde Štúr nikdy nebyl. Po roce 1989 proběhlo místní referendum o změně/vrácení názvu na Párkány, přes jeho kladný výsledek však centrální vláda rozhodla dosavadní název ponechat. |
|||
Štúrovo, nejjižnější slovenské město, je centrem jižního regionu Slovenska. Rozkládá se na levém břehu [[Dunaj]]e, na nejjižnějším a nejteplejším cípu [[Podunajská nížina|Podunajské nížiny]]. Severovýchodně od města je pohoří [[Burda (pohoří)|Burda]] se strmými skálami vulkanického původu, nazývané také Kováčovské kopce. Nejvyšším místem této přírodní rezervace je 395 m vysoký vrch [[Burdov]]. |
|||
Na protějším břehu Dunaje se rozkládá město [[Ostřihom]], korunovační město [[Uhersko|uherských]] králů z rodu [[Arpádovci|Arpádovců]], jehož bazilika spolu s hradem tvoří dominantu kraje. [[11. říjen|11. října]] [[2001]] byl znovuotevřen rekonstruovaný [[Most Márie Valérie|most Marie Valérie]] spojující Štúrovo s [[Ostřihom]]í. |
Na protějším břehu Dunaje se rozkládá město [[Ostřihom]], korunovační město [[Uhersko|uherských]] králů z rodu [[Arpádovci|Arpádovců]], jehož bazilika spolu s hradem tvoří dominantu kraje. [[11. říjen|11. října]] [[2001]] byl znovuotevřen rekonstruovaný [[Most Márie Valérie|most Marie Valérie]] spojující Štúrovo s [[Ostřihom]]í. |
||
Řádek 48: | Řádek 64: | ||
== Most Márie Valérie == |
== Most Márie Valérie == |
||
{{viz též|Most Márie Valérie}} |
{{viz též|Most Márie Valérie}} |
||
Znovuotevření mostu Márie Valérie významně |
Znovuotevření mostu Márie Valérie významně napomáhá rozvoji turistického ruchu. |
||
* 1895 – Uherská vláda nechala postavit most, který |
* 1895 – Uherská vláda nechala postavit most, který byl pojmenován podle nejmladší dcery císaře [[František Josef I.|Františka Josefa I.]] most [[Marie Valerie Habsbursko-Lotrinská|Márie Valérie]]. |
||
* 1919 – Jeden oblouk byl zničen nedisciplinovaností československé mostní stráže |
* 1919 – Jeden oblouk byl zničen nedisciplinovaností československé mostní stráže |
||
* 1925 – Obnova mostu |
* 1925 – Obnova mostu |
Verze z 10. 8. 2023, 22:19
Štúrovo | |
---|---|
Staronový most Márie Valérie spojuje slovenské Štúrovo a maďarskou Ostřihom | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°47′57″ s. š., 18°43′5″ v. d. |
Nadmořská výška | 111 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | |
Kraj | Nitranský |
Okres | Nové Zámky |
Tradiční region | Podunajsko |
Štúrovo | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 13,13 km² |
Počet obyvatel | 11 222 (2005[1]) |
Hustota zalidnění | 854,7 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
Starosta | Ján Oravec |
Vznik | 1075 |
Oficiální web | www |
primator | |
Adresa obecního úřadu | Mestský úrad Štúrovo Nám. slobody 1 943 01 Štúrovo |
Telefonní předvolba | 036 |
PSČ | 943 01 |
Označení vozidel (do r. 2022) | NZ |
NUTS | 503584 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Štúrovo (dříve Parkan maďarsky Párkány, německy Gockern) je slovenské město v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji, na levém břehu Dunaje, který zde tvoří slovensko-maďarskou hranici, 47 km jihovýchodně od Nových Zámků. S maďarskou Ostřihomí na druhém, pravém břehu Dunaje je město spojeno mostem Márie Valérie. Přes řeku dříve jezdila kompa (loď pro přepravu vozů a osob přes vodu). V roce 2017 zde žilo přes 10 400 obyvatel.
Historie
Území města bylo osídleno již v době kamenné. Byly zde doloženy stavební komplexy mladší kultury s lineární keramikou a želiezovské skupiny.
Město bolo důležitým brodem přes Dunaj již v době Římského císařství, náleželo k předmostí pověstného Limes Romanus, vybudovaného k obraně římských provincií.
K roku 896 se datuje příchod staromaďarských kmeů, které si podmanili pravý břeh Dunaje s do té doby slovanským hradem Strigoň, dnešní Ostřihom. Ostřihom sa stala prvním sídlem uherských králů z rodu Arpádovců a tento fakt měl velký význam i pro rozvoj osady Kakath, založené na místě dnešního Štúrova.
V období vrcholného středověku zde byla roku 1241 vybudována pevnost s kolovou hradbou, nazývaná Parkán.
Po roce 1541 se na 150 let Párkány dostal pod tureckou nadvládu. Poloha na hranici s Habsburskou monarchií měla za následek časté potyčky s habsburskými jednotkami ruinující okolí.
Po bitvě u Párkány v roce 1683 se město navrátilo pod vládu uherských králů.
Císař Karel VI. udělil roku 1724 městu právo organizovat čtyři jarmarky ročně; jeden z nich, konaný v říjnu, se dochoval dodnes. Za panování Marie Terezie se Párkány stal okresním městem. V roce 1850 se město stalo zastávkou na železniční trati z Pressburgu (Bratislavy) do Budapešti. Roku 1895 byl otevřen Most Márie Valérie přes Dunaj.
Po první světové válce a rozdělení Rakousko-Uherska se roku 1918 Párkány stal pohraničním městem samostatného Československa.
V roce 1919 po maďarsko-československé válce bylo město definitivně přičleněno k Československu, třebaže obyvatelstvo bylo téměř úplně maďarské (v roce 1910 z 3078 obyvatel bylo 3016 Maďarů, tedy zhruba 97 %). V roce 1938 se na základě První vídeňské arbitráže stalo součástí Maďarska. 25. března 1945 bylo obsazeno Rudou armádou.
Roku 1948 bylo město na počest Ľudovíta Štúra přejmenováno na Štúrovo, třebaže zde Štúr nikdy nebyl. Po roce 1989 proběhlo místní referendum o změně/vrácení názvu na Párkány, přes jeho kladný výsledek však centrální vláda rozhodla dosavadní název ponechat.
Štúrovo, nejjižnější slovenské město, je centrem jižního regionu Slovenska. Rozkládá se na levém břehu Dunaje, na nejjižnějším a nejteplejším cípu Podunajské nížiny. Severovýchodně od města je pohoří Burda se strmými skálami vulkanického původu, nazývané také Kováčovské kopce. Nejvyšším místem této přírodní rezervace je 395 m vysoký vrch Burdov.
Na protějším břehu Dunaje se rozkládá město Ostřihom, korunovační město uherských králů z rodu Arpádovců, jehož bazilika spolu s hradem tvoří dominantu kraje. 11. října 2001 byl znovuotevřen rekonstruovaný most Marie Valérie spojující Štúrovo s Ostřihomí.
Termální koupaliště Vadaš
Novodobá historie města je spjata s objevením geotermální energie pod povrchem. První malý bazén byl postaven roku 1952. Současný areál koupaliště byl vybudován v roce 1973. Geologický vrt objevil pod povrchem louky Vadaš vydatný zdroj termální vody. Termální koupaliště Vadaš je turisticky nejnavštěvovanějším místem ve městě.
Termální koupaliště Vadaš se dnes rozkládá na 35 hektarech bývalých luk a mokřin. Odtud pak pochází i jeho název (louka "Vadaš", tj. louka bohatá na zvěř). Termální pramen s teplotou vody 39,7 °C v hloubce 130 m a s vydatností 70 l/s byl navrtán v roce 1973, ale k prvnímu napuštění bazénů došlo až 17. července 1978. Kromě plaveckého bazénu 50×21 metrů (s vodou chlazenou na 26–28 °C) a v roce 2004 otevřeného bazénu Laguna o ploše 3 800 m² (dnes největší bazén na Slovensku) s umělým vlnobitím, jsou návštěvníkům koupaliště od začátku května do konce září k dispozici za každého počasí i další čtyři nekryté bazény s neobvykle čistou, průzračnou vodou o teplotě cca 30 °C (výjimku tvoří jen perličkový bazén, kde voda dosahuje teploty 36 °C).
Most Márie Valérie
Znovuotevření mostu Márie Valérie významně napomáhá rozvoji turistického ruchu.
- 1895 – Uherská vláda nechala postavit most, který byl pojmenován podle nejmladší dcery císaře Františka Josefa I. most Márie Valérie.
- 1919 – Jeden oblouk byl zničen nedisciplinovaností československé mostní stráže
- 1925 – Obnova mostu
- 1944 – Ustupující německá armáda vyhodila do povětří tři střední oblouky mostu.
- po roce 1945 – Po poválečném vystěhování části maďarského obyvatelstva na základě Dekretů prezidenta republiky Dr. Edvarda Beneše vznikla mezi oběma státy nevraživost trvající desetiletí. Celých 57 let byl zničený most symbolem napětí mezi formálně spřátelenými zeměmi, dopravu po Dunaji zajišťoval provizorní přívoz. Most byl obnoven v roce 2001 z příspěvku fondu Phare Evropské unie.
- 2001 – Byl otevřen zrekonstruovaný most Márie Valérie.
Na most je povolen vjezd pouze osobním automobilům a autobusům.
Doprava
Štúrovo leží na železniční trati Bratislava – Štúrovo, po které jezdí vlakové spoje z České republiky do Budapešti a je součástí IV. panevropského koridoru. Napojuje se zde regionální trať Štúrovo – Levice. Na Dunaji je osobní a nákladní přístav.
Obyvatelstvo
Z obyvatel je 68,74 % Maďarů, 28,13 % Slováků, 1,17 % Čechů, 0,34 % Romů, 0,03 % Němců a 0,01 % Ukrajinců. 77,18 % se jich hlásí k Římskokatolické církvi, 1,36 % k Evangelické církvi augsburského vyznání, 0,2 % k Řeckokatolické církvi a 0,09 % k Pravoslavné církvi. 12,27 % obyvatel je bez vyznání.
Partnerská města
Baraolt, Rumunsko
Bruntál, Česko
Castellarano, Itálie
Kłobuck, Polsko
Novi Bečej, Srbsko
Ostřihom, Maďarsko
Odkazy
Reference
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Štúrovo na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Štúrovo ve Wikislovníku
Encyklopedické heslo Parkaň v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky města