Hybrid
V biologii označujeme jako hybrida nebo křížence potomka zástupců dvou různých větví fylogenetického stromu (ať už se jedná o dva různé rody, druhy nebo poddruhy) pohlavních rostlin nebo zvířat.[1] V genetické terminologii existují následující definice:[2]
- hybridem se obecně myslí potomek dvou geneticky velice odlišných jedinců, pravděpodobně s velkou mírou heterozygozity, přestože heterozygot a hybrid rozhodně nejsou synonymy.
- genetický hybrid je jedinec, který nese dvě různé alely stejného genu
- strukturní hybrid je výsledek slučování gamet s odlišnou strukturou alespoň jednoho chromosomu
- numerický hybrid je výsledek slučování gamet, které mají odlišné haploidní číslo chromosomů
- permanentní hybrid je člen populace, ve které existují pouze heterozygotní typy genotypu, protože všechny homozygotní kombinace ústí v neplodnost.
Z taxonomického může hybrid znamenat:
- Potomek dvou druhů rostlin či zvířat.[3]
- Hybridi mezi poddruhy (jako hybrid bengálského a ussurijského tygra) jsou známi jako vnitrodruhoví hybridi. Hybridi mezi dvěma druhy stejného rodu (jako tygři a lvi) jsou nazýváni mezidruhovými hybridy. Výjimečně také existují hybridi dvou různých rodů (jako kříženci ovcí a koz) a dvou různých čeledí (jako hybridi některých domácích ptáků určených pro kohoutí zápasy).[4] Dosud nejsou známí žádní hybridi mezi řády.
- Hybridem se také zejména v zemědělských vědách myslí kříženec stejného druhu mezi dlouho šlechtěnými (především) plodinami.
Terminologie
editovatTermín hybrid je odvozen z latinského hybrida, znamenajícího „potomek chovného prasete a divočáka“, nebo „syn svobodného a otroka“, atd.[5] Termín se rozšířil do angličtiny v devatenáctém století, ale existoval již v sedmnáctém.[6]
Od dvacátých let, kdy byl studován liger, panuje mezi biology zvyklost názvy kříženců odvozovat kontaminací jmen druhů rodičů.[7] Přesto jména nejsou udělována systematicky (například první jméno samce) a proto se pouze neformálně užívají názvy pro křížence jako beefalo (1960s), humanzee (1980s), cama (1998).
Hybridi v přírodě
editovatHybridizace mezi dvěma podobnými druhy se sice někdy vyskytuje i samovolně, nicméně většinou je podmíněna lidským faktorem.[8] Ukazuje se totiž, že nejenže hybridizaci často stojí v cestě mnohé fyzické překážky, ale ochrana proti ní je výsledkem dlouho působícího přírodního výběru. Je totiž z evolučního hlediska velice nevýhodné starat se o potomka, který bude neplodný (například potomek jedince s 8 a 6 chromosomy bude mít chromosomů 7 a nebude moci mít potomky s žádným z rodičovskch druhů). Selekční tlak zodpovědný za vznik reprodukčních bariér se nazývá reprodukční izolace.
Zavedení fragmentace druhů a biotopů
editovatLidé jsou v posledních 400 letech odpovědni za nejrychlejší šíření nepůvodních druhů po celém světě. Nejde jen o vědomé zásahy jako vysazení králíků a jelenů v Austrálii nebo řízkování a převážení semen rostlin.[9][10]
Hybridizace je často příčinou vzniku nových druhů, pokud se začnou křížit druhy, které byly před nějakou dobou odděleny například fyzickou bariérou. Příkladem může být sloučení platýzů z obou stran Panamské šíje, kteří se do Tichého oceánu a Karibského zálivu rozšířili před tím, než se Jižní a Severní Amerika spojily.
Limitující faktory
editovatMezi hlavní reprodukční bariéry mezi druhy patří jiná doba odkvětu, jiná životní strategie, somatoplastická neplodnost nebo jiný počet chromosomů (ten může být ale někdy překonán).[11]
Reference
editovatV tomto článku byl použit překlad textu z článku Hybrid (biology) na anglické Wikipedii.
- ↑ Hybrid [online]. Merriam Webster [cit. 2014-06-12]. Dostupné online.
- ↑ Rieger, R.; Michaelis A.; Green, M. M. (1991).
- ↑ Keeton, William T. 1980.
- ↑ Ghigi A. 1936.
- ↑ askoxford.com. www.askoxford.com [online]. [cit. 2016-03-31]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-06-12.
- ↑ Oxford English Dictionary Online, Oxford University Press 2007.
- ↑ "When the sire is a lion the result is termed a Liger, whilst the converse is a Tigon."
- ↑ ALLENDORF, Fred W.; R.F. LEARY; P. SPRUELL; J.K. WENBURG. The problems with hybrids: setting conservation guidelines. TRENDS in Ecology & Evolution. November 2001, s. 613–622. DOI 10.1016/S0169-5347(01)02290-X.
- ↑ ALLENDORF, Fred. Conservation and the Genetics of Populations. Malden, MA: Blackwell Publishing, 2007. S. 421–448.
- ↑ VITOUSEK, Peter; CARLA M. D'ANTONIO; LLOYD L. LOOPE; MARCEL REJMÁNEK; RANDY WESTBROOKS. Introduced Species: A Significant Component of Human-cause Global Change. New Zealand Journal of Ecology. 1997, s. 1–16.
- ↑ Barriers to hybridization of Solanum bulbocastanumDun. and S. VerrucosumSchlechtd. and structural hybridity in their F1 plants. Euphytica. Springer Netherlands, January 1976, s. 1–10. ISSN 0014-2336. DOI 10.1007/BF00041523.
Související články
editovatExterní odkazy
editovatObrázky, zvuky či videa k tématu hybrid na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo hybrid ve Wikislovníku