Redigerer Durian
Udseende
Redigeringen kan fjernes. Kontroller venligst sammenligningen herunder for at bekræfte at det er hvad du ønsker at gøre, og gem så ændringerne for at fuldføre fjernelsen. Du skal tilføje en begrundelse for fjernelsen i beskrivelsesfeltet medmindre der er tale om fjernelse af rent hærværk.
Nuværende version | Din tekst | ||
Linje 1: | Linje 1: | ||
[[Fil:Durio kutej F 070203 ime.jpg|thumb|Durian]] |
[[Fil:Durio kutej F 070203 ime.jpg|thumb|Durian]] |
||
'''Durian''' ('''Durio zibethinus''') er en [[frugt]] der gror i [[Sydøstasien]]. Den har en gennemtrængende [[lugt]], og [[smag (fysiologisk)|smagen]] er sødlig og fad. Durian omtales også som "frugternes konge".<ref name=":0">{{Cite news|url=https://www.kristeligt-dagblad.dk/bagsiden/comeback-verdens-mest-stinkende-frugt|title=Comeback for verdens mest stinkende frugt|last=|first=|date=17. juni 2017|work=Kristeligt Dagblad|access-date=2020-07-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20200715120354/https://www.kristeligt-dagblad.dk/bagsiden/comeback-verdens-mest-stinkende-frugt|archive-date=15. juli 2020| |
'''Durian''' ('''Durio zibethinus''') er en [[frugt]] der gror i [[Sydøstasien]]. Den har en gennemtrængende [[lugt]], og [[smag (fysiologisk)|smagen]] er sødlig og fad. Durian omtales også som "frugternes konge".<ref name=":0">{{Cite news|url=https://www.kristeligt-dagblad.dk/bagsiden/comeback-verdens-mest-stinkende-frugt|title=Comeback for verdens mest stinkende frugt|last=|first=|date=17. juni 2017|work=Kristeligt Dagblad|access-date=2020-07-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20200715120354/https://www.kristeligt-dagblad.dk/bagsiden/comeback-verdens-mest-stinkende-frugt|archive-date=15. juli 2020|dead-url=ok}}</ref> På mange hoteller og andre offentligt tilgængelige bygninger i [[Sydøstasien]] skiltes der med, at det er forbudt at medbringe Durian på området. Dette skyldes at lugten fra durianen er så stærk, at den kan sprede sig til alle rummene i en bygning, igennem blandt andet bygningernes ventilationsanlæg. Durian er også forbudt i offentlige transportmidler og at medbringe ombord på fly.<ref name=":0" /> |
||
== Dyrkning og tilgængelighed == |
== Dyrkning og tilgængelighed == |
||
[[Fil:Durian stall.JPG|thumb|left|En durianbod i [[Singapore]]]] |
[[Fil:Durian stall.JPG|thumb|left|En durianbod i [[Singapore]]]] |
||
[[Fil:Durian_on_sale_near_Cirebon.jpg|thumb|right|Durian sælges nær [[Cirebon]], [[Indonesien]]]] |
[[Fil:Durian_on_sale_near_Cirebon.jpg|thumb|right|Durian sælges nær [[Cirebon]], [[Indonesien]]]] |
||
Durianen kommer oprindeligt fra [[Brunei]], [[Indonesien]] og [[Malaysia]].<ref name=Brown>{{cite book|author=Brown, Michael J.|year=1997|title=Durio — A Bibliographic Review|publisher=International Plant Genetic Resources Institute (IPGRI)|isbn=92-9043-318-3| |
Durianen kommer oprindeligt fra [[Brunei]], [[Indonesien]] og [[Malaysia]].<ref name=Brown>{{cite book|author=Brown, Michael J.|year=1997|title=Durio — A Bibliographic Review|publisher=International Plant Genetic Resources Institute (IPGRI)|isbn=92-9043-318-3|accessdate=2008-11-20|url=http://books.google.com.my/books?id=3AcGwT0CdSwC&printsec=frontcover&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q&f=false|archive-date=21. december 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20141221141405/http://books.google.com.my/books?id=3AcGwT0CdSwC&printsec=frontcover&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q&f=false|url-status=ok}}</ref> Der er nogen debat om hvorvidt durianen også oprindeligt voksede i [[Philippinerne]], særligt i [[Davao]]-regionen på øen [[Mindanao]], eller om den blev bragt dertil.<ref name=Brown/> Durianen dyrkes i andre områder med lignende klima; den bliver udelukkende dyrket i [[tropisk]]e landbrug, da den stopper med at gro når den gennemsnitlige daglige temperatur kommer under 22 grader.<ref name=ACIAR>{{cite book |url=http://aciar.gov.au/files/node/598/mn114-part1.pdf |title=Diversity and management of ''Phytophthora'' in Southeast Asia. ACIAR Monograph No. 114 |editor=Drenth, A. and Guest, D. I. |chapter=Botany and Production of Durian (''Durio zibethinus'') in Southeast Asia |year=2004 |format=PDF |author=O'Gara, E., Guest, D. I. and Hassan, N. M. |publisher=Australian Centre for International Agricultural Research (ACIAR) |accessdate=2008-11-20 |pages=180–186 |isbn=1-86320-405-9 |archive-date= 4. marts 2011 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110304071448/http://aciar.gov.au/files/node/598/mn114-part1.pdf |url-status=ok }}</ref> |
||
Durianens centrum for økologisk diversitet er øen [[Borneo]], hvor frugten af de spiselige arter af ''Durio'' inkluderer ''D. zibethinus'', ''D. dulcis'', ''D. graveolens'', ''D. kutejensis'', ''D. oxleyanus'' og ''D. testudinarum'' bliver solgt på lokale markeder. I Brunei bliver ''D. zibethinus'' ikke dyrket, fordi forbrugerne foretrækker andre arter så som ''D. graveolens'', ''D. kutejensis'' og ''D. oxleyanus''. Disse arter bliver alle distribueret i Brunei, og sammen med andre arter som ''D. testudinarum'' og ''D. dulcis'' repræsenterer disse en rig [[genetisk diversitet]].<ref>{{cite book | url = http://www.ipgri.cgiar.org/Publications/HTMLPublications/655/ch08.htm | title = Tropical fruit production and genetic resources in Southeast Asia: Identifying the priority fruit species | author = M.B. Osman, Z.A. Mohamed, S. Idris and R. Aman | year = 1995 | publisher = International Plant Genetic Resources Institute (IPGRI) | isbn = 92-9043-249-7 | |
Durianens centrum for økologisk diversitet er øen [[Borneo]], hvor frugten af de spiselige arter af ''Durio'' inkluderer ''D. zibethinus'', ''D. dulcis'', ''D. graveolens'', ''D. kutejensis'', ''D. oxleyanus'' og ''D. testudinarum'' bliver solgt på lokale markeder. I Brunei bliver ''D. zibethinus'' ikke dyrket, fordi forbrugerne foretrækker andre arter så som ''D. graveolens'', ''D. kutejensis'' og ''D. oxleyanus''. Disse arter bliver alle distribueret i Brunei, og sammen med andre arter som ''D. testudinarum'' og ''D. dulcis'' repræsenterer disse en rig [[genetisk diversitet]].<ref>{{cite book | url = http://www.ipgri.cgiar.org/Publications/HTMLPublications/655/ch08.htm | title = Tropical fruit production and genetic resources in Southeast Asia: Identifying the priority fruit species | author = M.B. Osman, Z.A. Mohamed, S. Idris and R. Aman | year = 1995 | publisher = International Plant Genetic Resources Institute (IPGRI) | isbn = 92-9043-249-7 | accessdate = 2008-11-20 | language = engelsk | archive-date = 30. september 2008 | archive-url = https://web.archive.org/web/20080930210417/http://www.ipgri.cgiar.org/publications/HTMLPublications/655/ch08.htm | url-status = ok }}</ref> |
||
Selvom durianen ikke oprindeligt er fra [[Thailand]], er landet nu en af de største eksportører af durian, da der produceres 781.000 [[ton]] i Thailand ud af verdens samlede produktion på 1.400.000 ton i 1999. Heraf bliver 111.000 ton eksporteret til Taiwan, Hong Kong, Malaysia, Singapore og Canada.<ref name=Pibul>{{cite web |url=http://it.doa.go.th/durian/detail.php?id=164&PHPSESSID=0a7dd4c12222a10cdbd00d70796cec00 |title=Durian Exporting Strategy, National Durian Database (กลยุทธการส่งออกทุเรียน) |publisher=Department of Agriculture, Thailand | |
Selvom durianen ikke oprindeligt er fra [[Thailand]], er landet nu en af de største eksportører af durian, da der produceres 781.000 [[ton]] i Thailand ud af verdens samlede produktion på 1.400.000 ton i 1999. Heraf bliver 111.000 ton eksporteret til Taiwan, Hong Kong, Malaysia, Singapore og Canada.<ref name=Pibul>{{cite web |url=http://it.doa.go.th/durian/detail.php?id=164&PHPSESSID=0a7dd4c12222a10cdbd00d70796cec00 |title=Durian Exporting Strategy, National Durian Database (กลยุทธการส่งออกทุเรียน) |publisher=Department of Agriculture, Thailand |accessdate=2010-07-26 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110818174921/http://it.doa.go.th/durian/detail.php?id=164&PHPSESSID=0a7dd4c12222a10cdbd00d70796cec00 |archivedate=18. august 2011 |url-status=yes }} {{Th icon}}</ref><ref name=trade/> Malaysia og Indonesia følger som næststørste producenter. I begge lande produceres omkring 265.000 ton. Malaysia eksporterede i 1999 35.000 ton heraf.<ref name=trade/> [[Chanthaburi (provins)|Chantaburi]] i Thailand afholder hvert år verdens største durian festival først i maj. Denne ene provins er ansvarlig for halvdelen af durianproduktionen i Thailand.<ref>{{cite web |url=http://thailand.prd.go.th/view_inside.php?id=715 |title=World Durian Festival 2005 |work=Thailand News — Thailand official news and information |publisher=Foreign Office, The Government Public Relations Department |date=2005-06-05 |accessdate=2008-11-20 |archive-date= 7. januar 2009 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090107093638/http://thailand.prd.go.th/view_inside.php?id=715 |url-status=yes }}</ref><ref>{{cite web |url=http://www.foodmarketexchange.com/datacenter/product/fruit/durian/details/durain_02_grow.html |title=Thailand's Durian growing areas |work=Food Market Exchange |year=2003 |accessdate=2008-11-20 |archive-date=16. marts 2008 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080316142018/http://www.foodmarketexchange.com/datacenter/product/fruit/durian/details/durain_02_grow.html |url-status=ok }}</ref> I Philippinerne er durianproduktionen centreret i [[Davaoregionen]]. [[Kadayawan Festivalen]] er en årlig fejring af durianen i [[Davao City]]. Andre steder, hvor durianlandbrug er lokaliseret, inkluderer [[Cambodia]], [[Laos]], [[Vietnam]], [[Myanmar]], [[Sri Lanka]], [[Indien]], [[Vestindien]], [[Florida]], [[Hawaii]], [[Papua New Guinea]], [[Polynesien]], [[Madagascar]], det sydlige Kina (Hainan Island), [[Nordaustralien]] og [[Singapore]]. |
||
[[Fil:Durians in mesh bags.jpg|thumb|right|Durianer der bliver solgt fra en fryser på et marked i Californien.]] |
[[Fil:Durians in mesh bags.jpg|thumb|right|Durianer der bliver solgt fra en fryser på et marked i Californien.]] |
||
Durianfrugten blev introduceret i Australien først i 1960'erne. Over tredive kloner af ''D. zibethinus'' og seks ''Durio''-arter er efterfølgende blevet introduceret i Australien.<ref>{{cite journal | author = Watson, B. J | year =1983 | title = Durian | journal = Fact Sheet No. 6.: Rare Fruits Council of Australia}}</ref> Kina er en stor importør og købte i 1999 65.000 ton, efterfulgt af Singapore med 40.000 ton samt Taiwan med 5.000 ton. Det samme år importerede USA kun 2.000 ton, hvoraf størstedelen var frosne og [[EU]] importerede 500 ton.<ref name=trade>{{cite web | title = Committee on Commodity Problems — VI. Overview of Minor Tropical Fruits | publisher = [[Food and Agriculture Organization|FAO]] | year = december 2001 | url = http://www.fao.org/DOCREP/MEETING/004/Y1982E.HTM | |
Durianfrugten blev introduceret i Australien først i 1960'erne. Over tredive kloner af ''D. zibethinus'' og seks ''Durio''-arter er efterfølgende blevet introduceret i Australien.<ref>{{cite journal | author = Watson, B. J | year =1983 | title = Durian | journal = Fact Sheet No. 6.: Rare Fruits Council of Australia}}</ref> Kina er en stor importør og købte i 1999 65.000 ton, efterfulgt af Singapore med 40.000 ton samt Taiwan med 5.000 ton. Det samme år importerede USA kun 2.000 ton, hvoraf størstedelen var frosne og [[EU]] importerede 500 ton.<ref name=trade>{{cite web | title = Committee on Commodity Problems — VI. Overview of Minor Tropical Fruits | publisher = [[Food and Agriculture Organization|FAO]] | year = december 2001 | url = http://www.fao.org/DOCREP/MEETING/004/Y1982E.HTM | accessdate = 2008-11-20 | archive-date = 2. januar 2019 | archive-url = https://web.archive.org/web/20190102103613/http://www.fao.org/docrep/MEETING/004/Y1982E.HTM | url-status = ok }}</ref> |
||
[[Fil:Durianpack01.JPG|thumb|left|{{Forklar||dato=2020}}|alt=]] |
[[Fil:Durianpack01.JPG|thumb|left|{{Forklar||dato=2020}}|alt=]] |
||
Durianfrugten er sæsonpræget modsat andre tropiske helårsfrugter som eksempelvis [[papaya]]en, der er tilgængelig hele året. I Malaysia og Singapore var sæsonen for durian typisk fra juni til august, hvilket er samme periode som [[mangostan]].<ref name=Brown/> Priser på durianer er forholdsvis høje sammenlignet med andre frugter. I Singapore, for eksempel, har den store efterspørgsel efter højkvalitetsprodukterne D24, ''Sultan'' og ''Mao Shan Wang'' resulteret i en typisk salgspris på mellem [[S$]]8 og S$15 ([[US$]]5 til US$10) per kilogram af hele frugter.<ref name=ST>{{cite web | url = http://www.stomp.com.sg/stfoodiesclub/taste/03/index.html | title = ST Foodies Club — Durian King | year = 2006 | |
Durianfrugten er sæsonpræget modsat andre tropiske helårsfrugter som eksempelvis [[papaya]]en, der er tilgængelig hele året. I Malaysia og Singapore var sæsonen for durian typisk fra juni til august, hvilket er samme periode som [[mangostan]].<ref name=Brown/> Priser på durianer er forholdsvis høje sammenlignet med andre frugter. I Singapore, for eksempel, har den store efterspørgsel efter højkvalitetsprodukterne D24, ''Sultan'' og ''Mao Shan Wang'' resulteret i en typisk salgspris på mellem [[S$]]8 og S$15 ([[US$]]5 til US$10) per kilogram af hele frugter.<ref name=ST>{{cite web | url = http://www.stomp.com.sg/stfoodiesclub/taste/03/index.html | title = ST Foodies Club — Durian King | year = 2006 | accessdate = 2007-07-25 | publisher = [[The Straits Times]] | archiveurl = https://web.archive.org/web/20071215124752/http://www.stomp.com.sg/stfoodiesclub/taste/03/index.html | archivedate = 15. december 2007 | url-status = yes }}</ref> Med en gennemsnitsvægt på omkring 1,5 kg, koster en durianfrugt altså mellem S$12 og S$22 (US$8 til US$15).<ref name=ST/> Den spiselige del af frugten, kendt som [[frøkappe]]n, udgør kun mellem 15 og 30 % af hele frugten.<ref name=autogenerated1>{{cite book | author=Brown, Michael J. | title=Durio — A Bibliographic Review | publisher=International Plant Genetic Resources Institute (IPGRI), at p35 | year=1997 | url=http://www.bioversityinternational.org/fileadmin/bioversity/publications/pdfs/654.pdf | format=PDF | isbn=92-9043-318-3 | accessdate=2011-06-12 | archive-date=16. august 2010 | archive-url=https://web.archive.org/web/20100816010013/http://www.bioversityinternational.org/fileadmin/bioversity/publications/pdfs/654.pdf | url-status=yes }}</ref> Mange forbrugere i Singapore er dog villige til at bruge op mod S$75 (US$50) i et køb af omkring en halvt dusin af frugten til deling med familien.<ref name=ST/> |
||
I sæsonen for frugten kan den findes i almindelige [[japan]]ske supermarkeder, mens den i vesten primært sælges på asiatiske markeder. |
I sæsonen for frugten kan den findes i almindelige [[japan]]ske supermarkeder, mens den i vesten primært sælges på asiatiske markeder. |