Republikken Kalmykija: Forskelle mellem versioner
PerV (diskussion | bidrag) →Geografi: småret |
m Robot: Konverterer nøgne referencer, ved hjælp af ref navne for at undgå dubletter, se FAQ |
||
(11 mellemliggende versioner af 5 andre brugere ikke vist) | |||
Linje 8: | Linje 8: | ||
|KortPlacering= Map of Russia - Republic of Kalmykia (2008-03).svg |
|KortPlacering= Map of Russia - Republic of Kalmykia (2008-03).svg |
||
|KortPlaceringLegend= Kalmykiens beliggenhed i Rusland |
|KortPlaceringLegend= Kalmykiens beliggenhed i Rusland |
||
|Våbenskjold= Coat of Arms of Kalmykia. |
|Våbenskjold= Coat of Arms of Kalmykia.svg |
||
|VåbenskjoldHenvisning= |
|VåbenskjoldHenvisning= |
||
|Flag= Flag of Kalmykia.svg |
|Flag= Flag of Kalmykia.svg |
||
Linje 29: | Linje 29: | ||
|LandBefolkning=55.7% |
|LandBefolkning=55.7% |
||
|SprogOfficiel |
|SprogOfficiel |
||
|SprogOfficielListe=[[Kalmukkisk]] og [[russisk]] |
|SprogOfficielListe=[[Kalmukkisk]] og [[Russisk (sprog)|russisk]] |
||
|LederTitel=Præsident |
|LederTitel=Præsident |
||
|LederNavn=[[Alekséj Orlóv]] |
|LederNavn=[[Alekséj Orlóv]] |
||
Linje 39: | Linje 39: | ||
|Hjemmeside= http://kalm.ru |
|Hjemmeside= http://kalm.ru |
||
}} |
}} |
||
[[Fil:Kalmykia03.png|thumb|Kort over |
[[Fil:Kalmykia03.png|thumb|Kort over Kalmykija.]] |
||
'''Republikken Kalmykija''' er en af [[Ruslands republikker|21 autonome republikker]] i [[Rusland|Den Russiske Føderation]] beliggende i Ruslands sydvestlige hjørne. Hovedstaden er [[Elista]] med godt 100.000 indbyggere |
'''Republikken Kalmykija''' er en af [[Ruslands republikker|21 autonome republikker]] i [[Rusland|Den Russiske Føderation]],<ref>[http://translate.google.com/translate?hl=en&sl=ru&tl=en&u=http://constitution.garant.ru/region/cons_kalmik/ Степное Уложение (Конституция) Республики Калмыкия от 5 апреля 1994 г<!-- Botgenereret titel -->]</ref> beliggende i Ruslands sydvestlige hjørne. Hovedstaden er [[Elista]] med godt 100.000 indbyggere. Andre byer er [[Gorodovikovsk]] og [[Lagan (Kalmykien)|Lagan]]. Republikken har {{formnum|280564}}<sup>([[pr. 2015|2015]])</sup> indbyggere og et [[areal]] på {{formnum|74731}} km². |
||
Ifølge [[folketælling]]en i [[2002]] udgør kalmykerne 53,3% af befolkningen, russere 33,6% og andre 13,1%. Kalmykerne er det eneste folk i [[Europa]], som er [[Buddhismen|buddhister]]. |
|||
[[Fil:Golden Temple Elista.jpg|thumb|left|upright|Det Gyldne Tempel i hovedstaden Elista]] |
[[Fil:Golden Temple Elista.jpg|thumb|left|upright|Det Gyldne Tempel i hovedstaden [[Elista]].]] |
||
== Geografi == |
== Geografi == |
||
Republikken grænser til [[Ruslands føderale enheder|de russiske enheder]] [[Republikken Dagestan|Dagestan]], [[Volgograd oblast|Volgograd]], [[Astrakhan oblast|Astrakhan]], [[Stavropol kraj|Stavropol]] og [[Rostov oblast|Rostov]] |
Republikken grænser til [[Ruslands føderale enheder|de russiske enheder]] [[Republikken Dagestan|Dagestan]], [[Volgograd oblast|Volgograd]], [[Astrakhan oblast|Astrakhan]], [[Stavropol kraj|Stavropol]] og [[Rostov oblast|Rostov]]. |
||
=== Floder === |
=== Floder === |
||
Europas længste flod, [[Volga]], strejfer republikken i den østlige ende, men der er ellers få større floder. |
Europas længste flod, [[Volga]], strejfer republikken i den østlige ende, men der er ellers få større floder. |
||
* [[Kuma (flod)|Kuma]] |
|||
*[[ |
* [[Manych]] |
||
*[[Manych]] |
|||
=== Søer === |
=== Søer === |
||
Kalmykija ligger mod sydøst ved bredden af det [[Kaspiske hav]]. De største er søer i republikken er: |
Kalmykija ligger mod sydøst ved bredden af det [[Kaspiske hav]]. De største er søer i republikken er: |
||
*[[Manych-Gudilosøen]] |
* [[Manych-Gudilosøen]] |
||
*[[Sarpasøen]] |
* [[Sarpasøen]] |
||
*[[Sostinskiyesøerne]] |
* [[Sostinskiyesøerne]] |
||
*[[Tsagan-Khaksøen]] |
* [[Tsagan-Khaksøen]] |
||
=== Naturresourcer === |
=== Naturresourcer === |
||
I |
I Kalmykija udvindes [[kul]], [[olie]], og [[naturgas]]. |
||
[[Saigaantilope]]n lever i området, og er beskyttet i [[Tjornyje Zemli Naturreservat]]et. |
[[Saigaantilope]]n lever i området, og er beskyttet i [[Tjornyje Zemli Naturreservat]]et. |
||
== Historie == |
== Historie == |
||
Kalmykerne er en centralasiatisk stamme, der |
Kalmykerne er en centralasiatisk stamme fra [[Xinjiang]], der krydsede [[Volga]] i [[1601]], lokket af de frodige græsmarker på den europæiske [[steppe]]. I Xinjiang var disse mongolske [[nomade]]r kommet i konflikt med de fastboende kinesiske bønder. Men i Katharina den Stores rige ventede andre problemer; deres buddhistiske stentempler blev revet, og der var strid om hesterettighederne. Sent i 1700-tallet fulgte de fleste [[khan]]en tilbage til hjemlandet ved [[Bajkalsøen]]. Men nogle blev værende; "kalmuk" er [[Tyrkisk (sprog)|tyrkisk]] for en, som bliver tilbage. Selv kalder de sig khalmager.<ref>{{Cite web |url=http://www.kalm.ru/en/hist.html |title=Arkiveret kopi |access-date= 9. maj 2019 |archive-date=13. juni 2013 |archive-url=https://web.archive.org/web/20130613195921/http://www.kalm.ru/en/hist.html |url-status=dead }}</ref> |
||
Mange kalmykere kæmpede på de hvides side under [[den russiske borgerkrig]] og måtte flygte fra den sejrende [[Røde hær]] i [[1920]]. Disse samlede sig særlig i [[Beograd]], hvor de oprettede et buddhisttempel i [[1929]]. |
Mange kalmykere kæmpede på de hvides side under [[den russiske borgerkrig]] og måtte flygte fra den sejrende [[Røde hær]] i [[1920]]. Disse samlede sig særlig i [[Beograd]], hvor de oprettede et buddhisttempel i [[1929]]. |
||
Efter at være blevet terroriseret af [[Stalin]]s regime, ønskede kalmukkerne [[Hitler]]s 4.panserarmé velkommen i august [[1942]], og flere hundrede kalmukker meldte sig til tysk tjeneste. I december [[1943]] blev hele befolkningen derfor deporteret til [[Sibirien]]. I [[1957]] fik de tilladelse til at returnere fra deres [[eksil]], men da var befolkningen halveret, og deres ejendomme overtaget af fremmede. |
|||
I [[1993]] stillede milliardæren [[Kirsan Iljumsjinov]] til præsidentvalget. Han lovede 100 [[dollar]]s til enhver, som stemte på ham, samt en [[mobiltelefon]] til alle landets hyrder. Han fik dermed 65 % af stemmerne. Som præsident omlagde han valgsystemet og fik rejst buddhisttempler. Han indførte skak som obligatorisk fag i skolerne. Da [[FIDE|Verdensskakforbundet]] FIDE, stiftet i [[1924]], mødtes til kongres i [[Paris]] i [[1995]], blev Iljumsjinov valgt til ny præsident også her. Den smilende buddhist indledede sin præsidentperiode med at forhandle med sin ven [[Saddam Hussein]] om at afholde VM-finalen i skak mellem [[Anatolij Karpov]] og Gata Kamsky i [[Bagdad]]. Saddam skulle personligt stå for første træk i en direkte udsendelse. [[USA]], som [[boykot]]tede [[Irak]], truede Kamsky med tolv års fængsel og en bøde på 1 million dollars, hvis han deltog. Finalen ble dermed flyttet til Kalmykia. <ref>Hallgeir Opedal: ''Magnus Carlsen'' (s. 143-52), forlaget Kagge, 2013, {{ISBN|978-82-489-1373-3}}</ref> |
|||
Republikkens forhenværende præsident er præsident i det internationale skakforbund, [[FIDE]]. |
|||
I juni [[1998]] blev liget af redaktøren Larisa Judina fra oppositionsavisen ''Sovjetskaja Kalmykia'' fundet i en indsø ved hovedstaden, knivstukket og med kraniebrud. Judina var angiveligt ved at afsløre lyssky transaktioner ved Iljumsjinovs opførelse af Chess City.<ref>[http://www.chessnews.org/killing.htm Killing The Messenger<!-- Botgenereret titel -->]</ref> To mænd blev arresteret, tilstod og blev dømt. Der forelå ingen beviser for, at Iljumsjinov var involveret, men russiske [[menneskerettighed]]sorganisationer oppfordrede skakspillere til at boykotte OL. Alligevel ankom i september 110 skakspillere fra hele verden. Præsidenten tilbød [[Bobby Fischer]] et hus i Chess City, bygget efter hans ønsker og specifikationer. Fischer afslog dog. |
|||
== Referencer == |
== Referencer == |
||
Linje 80: | Linje 81: | ||
== Eksterne henvisninger == |
== Eksterne henvisninger == |
||
{{Commonscat|Kalmykia}} |
{{Commonscat|Kalmykia}} |
||
*[http://kalm.ru/en/ Officiel netside] |
* [http://kalm.ru/en/ Officiel netside] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101125115425/http://kalm.ru/en/ |date=25. november 2010 }} |
||
*[http://www.kommersant.com/tree.asp?rubric=5&node=441&doc_id=-97 Kommersant artikel] |
* [http://www.kommersant.com/tree.asp?rubric=5&node=441&doc_id=-97 Kommersant artikel] |
||
*[http://www.nupi.no/cgi-win/Russland/a_enhet.exe?Kalmykia NUPI-artikel] |
* [http://www.nupi.no/cgi-win/Russland/a_enhet.exe?Kalmykia NUPI-artikel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20061221032105/http://www.nupi.no/cgi-win/Russland/a_enhet.exe?Kalmykia |date=21. december 2006 }} |
||
*[http://www.amnesty.no/aktuelt/flere-nyheter/arkiv-reportasjer/demokratiet-lar-vente-p%C3%A5-seg-i-chess-city Artikel fra Amnesty] |
* [http://www.amnesty.no/aktuelt/flere-nyheter/arkiv-reportasjer/demokratiet-lar-vente-p%C3%A5-seg-i-chess-city Artikel fra Amnesty] |
||
{{Navboks Ruslands geografiske administrationsinddeling}} |
{{Navboks Ruslands geografiske administrationsinddeling}} |
||
{{coord wd|region=RU|type=adm1st}} |
{{coord wd|region=RU|type=adm1st}} |
||
{{autoritetsdata}} |
|||
[[Kategori:Republikken Kalmykija| ]] |
[[Kategori:Republikken Kalmykija| ]] |
Nuværende version fra 28. jun. 2024, 03:39
Republikken Kalmykija Республика Калмыкия Respublika Kalmykija Хальмг Таңһч /Khal'mg Tanghtsj | |||
Republik | |||
|
|||
Nationalsang: Khalmg Tanghchin chastr | |||
Land | |||
---|---|---|---|
Føderalt distrikt | Sydlige | ||
Økonomisk region | Volga | ||
Officielle sprog | Kalmukkisk og russisk | ||
Hovedstad | Elista | ||
Areal | 74.731 km² (nr. 38) | ||
Indbyggertal | 280.564[1] (nr. 76) | ||
Grundlagt | 5. januar 1936 | ||
Lovgivende forsamling | Parlament | ||
- Præsident | Alekséj Orlóv | ||
Tidszone | UTC+3 | ||
Hjemmeside: http://kalm.ru | |||
Republikken Kalmykija er en af 21 autonome republikker i Den Russiske Føderation,[2] beliggende i Ruslands sydvestlige hjørne. Hovedstaden er Elista med godt 100.000 indbyggere. Andre byer er Gorodovikovsk og Lagan. Republikken har 280.564(2015) indbyggere og et areal på 74.731 km².
Ifølge folketællingen i 2002 udgør kalmykerne 53,3% af befolkningen, russere 33,6% og andre 13,1%. Kalmykerne er det eneste folk i Europa, som er buddhister.
Geografi
[redigér | rediger kildetekst]Republikken grænser til de russiske enheder Dagestan, Volgograd, Astrakhan, Stavropol og Rostov.
Floder
[redigér | rediger kildetekst]Europas længste flod, Volga, strejfer republikken i den østlige ende, men der er ellers få større floder.
Søer
[redigér | rediger kildetekst]Kalmykija ligger mod sydøst ved bredden af det Kaspiske hav. De største er søer i republikken er:
Naturresourcer
[redigér | rediger kildetekst]I Kalmykija udvindes kul, olie, og naturgas.
Saigaantilopen lever i området, og er beskyttet i Tjornyje Zemli Naturreservatet.
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Kalmykerne er en centralasiatisk stamme fra Xinjiang, der krydsede Volga i 1601, lokket af de frodige græsmarker på den europæiske steppe. I Xinjiang var disse mongolske nomader kommet i konflikt med de fastboende kinesiske bønder. Men i Katharina den Stores rige ventede andre problemer; deres buddhistiske stentempler blev revet, og der var strid om hesterettighederne. Sent i 1700-tallet fulgte de fleste khanen tilbage til hjemlandet ved Bajkalsøen. Men nogle blev værende; "kalmuk" er tyrkisk for en, som bliver tilbage. Selv kalder de sig khalmager.[3]
Mange kalmykere kæmpede på de hvides side under den russiske borgerkrig og måtte flygte fra den sejrende Røde hær i 1920. Disse samlede sig særlig i Beograd, hvor de oprettede et buddhisttempel i 1929.
Efter at være blevet terroriseret af Stalins regime, ønskede kalmukkerne Hitlers 4.panserarmé velkommen i august 1942, og flere hundrede kalmukker meldte sig til tysk tjeneste. I december 1943 blev hele befolkningen derfor deporteret til Sibirien. I 1957 fik de tilladelse til at returnere fra deres eksil, men da var befolkningen halveret, og deres ejendomme overtaget af fremmede.
I 1993 stillede milliardæren Kirsan Iljumsjinov til præsidentvalget. Han lovede 100 dollars til enhver, som stemte på ham, samt en mobiltelefon til alle landets hyrder. Han fik dermed 65 % af stemmerne. Som præsident omlagde han valgsystemet og fik rejst buddhisttempler. Han indførte skak som obligatorisk fag i skolerne. Da Verdensskakforbundet FIDE, stiftet i 1924, mødtes til kongres i Paris i 1995, blev Iljumsjinov valgt til ny præsident også her. Den smilende buddhist indledede sin præsidentperiode med at forhandle med sin ven Saddam Hussein om at afholde VM-finalen i skak mellem Anatolij Karpov og Gata Kamsky i Bagdad. Saddam skulle personligt stå for første træk i en direkte udsendelse. USA, som boykottede Irak, truede Kamsky med tolv års fængsel og en bøde på 1 million dollars, hvis han deltog. Finalen ble dermed flyttet til Kalmykia. [4]
I juni 1998 blev liget af redaktøren Larisa Judina fra oppositionsavisen Sovjetskaja Kalmykia fundet i en indsø ved hovedstaden, knivstukket og med kraniebrud. Judina var angiveligt ved at afsløre lyssky transaktioner ved Iljumsjinovs opførelse af Chess City.[5] To mænd blev arresteret, tilstod og blev dømt. Der forelå ingen beviser for, at Iljumsjinov var involveret, men russiske menneskerettighedsorganisationer oppfordrede skakspillere til at boykotte OL. Alligevel ankom i september 110 skakspillere fra hele verden. Præsidenten tilbød Bobby Fischer et hus i Chess City, bygget efter hans ønsker og specifikationer. Fischer afslog dog.
Referencer
[redigér | rediger kildetekst]- ^ Befolkningen i Den Russiske Føderation den 1. januar 2015 (russisk), hentet 28. september 2015
- ^ Степное Уложение (Конституция) Республики Калмыкия от 5 апреля 1994 г
- ^ "Arkiveret kopi". Arkiveret fra originalen 13. juni 2013. Hentet 9. maj 2019.
- ^ Hallgeir Opedal: Magnus Carlsen (s. 143-52), forlaget Kagge, 2013, ISBN 978-82-489-1373-3
- ^ Killing The Messenger
Eksterne henvisninger
[redigér | rediger kildetekst]- Officiel netside Arkiveret 25. november 2010 hos Wayback Machine
- Kommersant artikel
- NUPI-artikel Arkiveret 21. december 2006 hos Wayback Machine
- Artikel fra Amnesty