Savhvepse
Savhvepse eller Træ- og bladhvepse (Symphyta) er en underorden i insektordenen Årevingede (Hymenoptera) og omfatter omkring 10 000[2] arter. Det videnskabelige navn Symphyta kommer fra latin og betyder "sammenføjet", hvilket refererer til fraværet af den tydelige tilspidsning (hvepsetalje) i overgangen mellem bag- og mellemkroppen, der karakteriserer den anden underorden inden for de årevingede, stilkhvepse (Apocrita). Savhvepse forekommer hovedsageligt i områder med et tempereret klima. Troperne er betydeligt fattigere med hensyn til arter i denne gruppe. I Danmark omfatter underordenen 10 familier med i alt 460 arter. Familien Tenthredinidae omfatter 368 arter (80 % af underordenens danske arter).[3]
Savhvepse (Symphyta) | |
---|---|
Tenthredo mesomela | |
Videnskabelig klassifikation | |
Rige | Animalia (Dyr) |
Række | Arthropoda (Leddyr) |
Klasse | Insecta (Insekter) |
Orden | Hymenoptera (Årevinger) |
Underorden | Symphyta (Savhvepse) Gerstaecker, 1867[1] |
Hjælp til læsning af taksobokse |
Beskrivelse
redigérSavhvepse har et bredt hoved og normalt en bred ryg. Hunnen har ofte et langt æglægningsrør, som hun lægger sine æg med i levende plantevæv (blade, nåle, bladstilke, skud, træ osv.), som så danner føde til larverne. Hunnernes æglæggende apparat er savtandet, hvilket har givet navn til underordenen. Normalt lægger hunnen kun et æg for hver "boring" i værtsplanten. Det første bagkropssegment er veludviklet hos voksne individer og lige så bredt og tykt som de øvrige segmenter, hvilket gør, at savhvepsene er mindre mobile i bagkroppen end andre hvepse.
Som larver lever de fleste savhvepse af blade eller nåle, men i Danmark er der også nogle, nemlig træhvepse (Siricidae) og Xiphydriidae, som lever af dødt ved og bruger rådsvampe som symbionter.
Flere arter optræder som skadedyr på værtsplanterne.
Fylogeni
redigérSymphyta beskrives traditionelt som den ene af to underordener i i ordenen årevingede (Hymenoptera), hvor Apocrita er den anden.[4][5] Symphyta er den mest primitive af grupperne med tydelige nerver i vingerne, larver som spiser plantemateriale (de er fytofage), og voksne uden en ”hvepsetalje”. Symphyta er også den mindste af underordenerne og omfatter kun 10% of de årevingede.[6]
Medens de fleste overfamilier hos de årevingede er monofyletiske, har man længe anset Symphyta for at være parafyletisk.[7][8][9] Fylogenetiske studier, der baserer sig på DNA-analyser, har således givet indblik i slægtskabet mellem overfamilier og familier indenfor de årevingede, og har vist, at det er et medlem af Symphyta, der har givet ophav til hvepse, bier og myrer, som klassificeres i den monofyletiske underorden Apocrita.[6][8] I kladistiske analyser optræder Orussoidea som søstergruppe til Apocrita.[5][6]
Kladogrammet nedenfor viser den evolutionære sammenhæng mellem overfamilier indenfor Symphyta og hvorledes den monofyletiske underorden Apocrita er opstået indenfor Symphyta.[10][11] Således er Symphyta parafyletisk og kan bedst defineres som "årevingede der ikke tilhører Apocrita" eller "primitive årevingede".
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Symphyta er parafyletisk eftersom Apocrita er ekskluderet fra underordenen. |
Familier
redigérUnderordenen Symphyta omfatter 10 familier herhjemme. Med undtagelse af den største familie (Tenthredinidae) er arter registreret i Danmark angivet.
- Tenthredinidae er den største familie med 368 arter registreret i Danmark.[3]
- Fyrrebladhvepse (Diprionidae)
- Argidae
- Aprosthema austriacum
- Aprosthema bifidum
- Aprosthema brevicorne
- Aprosthema fusicorne
- Aprosthema intermedium
- Aprosthema melanurum
- Aprosthema tardum
- Arge berberidis
- Arge ciliaris
- Arge cyanocrocea
- Arge dimidiata
- Arge enodis
- Arge fuscipes
- Arge gracilicornis
- Arge nigripes
- Arge pagana
- Arge pullata (Sortblå Birkebladhveps)
- Arge rustica
- Arge ustulate (Birkebladhveps)
- Arge ochropus (Rosensyhveps)
- Spinarge metallica
- Sterictiphora geminata (Slimet Rosenbladhveps)
- Halmhvepse (Cephidae)
- Xiphydriidae
- Xiphydria camelus (Kamelhveps) er almindelig i Danmark.[12]
- Xiphydria prolongata (Piletræhveps) er sjælden i Danmark.[13]
- Bladhvepse (Cimbicidae)
- Blasticotomidae
- Spindehvepse (Pamphiliidae)
- Acantholyda erythrocephala (Rødhovedet Fyrrespindehveps) er sjælden i Danmark.[15]
- Acantholyda hieroglyphica
- Acantholyda posticalis
- Caenolyda reticulata
- Cephalcia alpina
- Cephalcia arvensis (Gul Granspindehveps) er relativt sjælden i Danmark.[16]
- Cephalcia lariciphila (Lærkespindehveps) er sjælden i Danmark.[17]
- Neurotoma saltuum
- Pamphilius histrio
- Pamphilius hortorum
- Pamphilius inanitus
- Pamphilius sylvaticus
- Pamphilius vafer
- Pamphilius varius
- Xyelidae
- Xyela julii er sjælden i Danmark.[18]
- Træhvepse (Siricidae)
Referencer
redigér- ^ Gerstaecker, C.E.A. (1867). "Ueber die Gattung Oxybelus Latr. und die bei Berlin vorkommenden Arten derselben". Zeitschrift für die Gesammten Naturwissenschaften (tysk). 30 (7): 1-144.
- ^ Symphyta (except Tenthredinidae) – Hymenoptera. Royal Entomological Society. Hentet 5. marts 2024.
- ^ a b Lars Skipper (2017) Allearter.dk – Status 2016 - Oversigt over dansk biodiversitet. DanBIF – Danish Biodiversity Information Facility. Hentet 29. februar 2024.
- ^ Goulet & Huber 1993, s. 5.
- ^ a b Sharkey, M.J. (2007). "Phylogeny and classification of Hymenoptera" (PDF). Zootaxa. 1668: 521-548. doi:10.11646/zootaxa.1668.1.25.
- ^ a b c Mao, M.; Gibson, T.; Dowton, M. (2015). "Higher-level phylogeny of the Hymenoptera inferred from mitochondrial genomes". Molecular Phylogenetics and Evolution. 84: 34-43. doi:10.1016/j.ympev.2014.12.009. PMID 25542648.
- ^ Sharkey, M.J.; Carpenter, J.M.; Vilhelmsen, L.; Heraty, J.; Liljeblad, J.; Dowling, A.P.G.; Schulmeister, S.; Murray, D.; Deans, A.R.; Ronquist, F.; Krogmann, L.; Wheeler, W.C. (2012). "Phylogenetic relationships among superfamilies of Hymenoptera". Cladistics. 28 (1): 80-112. CiteSeerX 10.1.1.721.8852. doi:10.1111/j.1096-0031.2011.00366.x. PMID 34861753. S2CID 33628659.
- ^ a b Song, S.-N.; Tang, P.; Wei, S.-J.; Chen, X.-X. (2016). "Comparative and phylogenetic analysis of the mitochondrial genomes in basal hymenopterans". Scientific Reports. 6: 20972. Bibcode:2016NatSR...620972S. doi:10.1038/srep20972. PMC 4754708. PMID 26879745.
- ^ Hennig, W. (1969). Die Stammesgeschichte der Insekten. Frankfurt: Waldemar Kramer. s. 291, 359. ASIN B0000BRK5P. OCLC 1612960.
- ^ Schulmeister, S. (2003). "Simultaneous analysis of basal Hymenoptera (Insecta), introducing robust-choice sensitivity analysis". Biological Journal of the Linnean Society. 79 (2): 245-275. doi:10.1046/j.1095-8312.2003.00233.x.
- ^ Schulmeister, S. "Symphyta". Arkiveret fra originalen 21. juni 2010. Hentet 28. november 2016.
- ^ Kamelhveps. Naturbasen.dk. Hentet 5. marts 2024.
- ^ Piletræhveps. Naturbasen.dk. Hentet 5. marts 2024.
- ^ Stor Bladhveps. Naturbasen.dk. Hentet 5. marts 2024.
- ^ Rødhovedet Fyrrespindehveps. Naturbasen.dk. Hentet 1. marts 2024.
- ^ Gul Granspindehveps. Naturbasen.dk. Hentet 1. marts 2024.
- ^ Lærkespindehveps. Naturbasen.dk. Hentet 1. marts 2024.
- ^ Xyela julii. Naturbasen.dk. Hentet 1. marts 2024.