1789
aasta
◄ |
17. sajand |
18. sajand
| 19. sajand
| ►
◄ |
1750. aastad |
1760. aastad |
1770. aastad |
1780. aastad
| 1790. aastad
| 1800. aastad
| 1810. aastad
| ►
◄◄ |
◄ |
1785 |
1786 |
1787 |
1788 |
1789
| 1790
| 1791
| 1792
| 1793
| ►
| ►►
1789. aasta (MDCCLXXXIX) oli 18. sajandi 89. aasta.
Sündmused maailmas
muuda- 4. veebruar – George Washington valiti ühehäälselt Ameerika Ühendriikide esimeseks presidendiks.
- 4. märts – New Yorgis tuli kokku esimene USA Kongress.
- 4. märts – Jõustus Ameerika Ühendriikide põhiseadus.
- 7. aprill – Türgi troonile tõusis Selim III.
- 28. aprill – Bounty mäss. Briti laeva Bounty meeskond jättis kapten William Bligh' ja 18 madrust Vaikse ookeani lõunaosas paadiga triivima.
- 30. aprill – George Washington vannutati Ameerika Ühendriikide esimeseks presidendiks.
- 20. juuni – Prantsuse revolutsiooni avalöögina kinnitasid kolmanda seisuse esindajad nn tenniseväljaku vandega oma otsustavust mitte lahkuda enne põhiseaduse kehtestamist.
- 11. juuli – Jacques Necker vallandati Prantsusmaa rahandusministri ametikohalt, mis tõi kaasa rahvarahutused ning selle kulminatsiooniks kujunes Bastille kindlusvangla vallutamine paar päeva hiljem.
- 14. juuli (vkj 3. juuli) – Pariisi kodanikud vallutasid tormijooksuga Bastille vangla ja vabastasid vangid. Sellega algas Prantsuse revolutsioon.
- 4. august – Prantsusmaal likvideeriti feodaalsüsteem.
- 24. august – Vene-Rootsi sõda: Toimus Ruotsinsalmi esimene merelahing Rootsi ja Venemaa laevastiku vahel.
- 26. august – Prantsuse Rahvusassamblee kinnitas inimõiguste deklaratsiooni.
- 29. september – USA Kongress hääletas USA armee moodustamise poolt. Armee koosseisu kuulus algselt tuhat ohvitseri ja sõdurit.
- 5. oktoober – naiste marss Versailles'sse.
- 24. oktoober – Algas Brabanti revolutsioon, mida peetakse Belgia rahvusluse esimeseks ilminguks.
Sündmused Eestis
muuda- Vigala mõisa omanik parun Berend Johann Uexküll kehtestas oma piirkonnas eraseaduse, millega reguleeris talupoegade omavahelisi ja talupoegade suhteid mõisaga. See oli esimene selletaoline Eestis.[1]
Sündinud
muuda- 3. jaanuar – Carl Gustav Carus, Saksa arst, maalikunstnik ja filosoof
- 17. jaanuar – August Neander, saksa teoloog ja kirikuloolane
- 16. märts – Georg Simon Ohm, saksa füüsik
- 24. juuni – Faddei Bulgarin, poola päritolu Venemaa kirjanik, ajakirjanik, kriitik, kirjastaja, Napoleoni armee kapten
- 30. juuni – Horace Vernet, prantsuse maalikunstnik
- 3. juuli – Johann Friedrich Overbeck, saksa kunstnik
- 17. juuli – Adolf von Rauch, Eesti arstiteadlane
- 6. august – Friedrich List, saksa majandusteadlane
- 9. august – Nicolas Bochsa, tšehhi päritolu prantsuse harfimängija ja helilooja
- 21. august – Augustin-Louis Cauchy, prantsuse matemaatik ja füüsik
- 15. september – James Fenimore Cooper, ameerika kirjanik
- 29. september – Peter Joseph Lenné, preisi aednik ja maastikuarhitekt
- 8. oktoober – William John Swainson, inglise loodusteadlane
- 28. detsember – Thomas Ewing, USA poliitik
- 22. detsember Levi Woodbury, USA poliitik
Surnud
muuda- 8. jaanuar – Jack Broughton, inglise poksija
- 12. veebruar – Ethan Allen, ameerika talunik, sõjaväelane ja poliitik
- 1. aprill – Johann Friedrich Hartknoch, saksa kirjastaja ja raamatukaupmees
- 7. aprill – Abdülhamit I, Türgi sultan
- 14. juuni – Tommaso Temanza, itaalia arhitekt
- 3. detsember – Claude-Joseph Vernet, prantsuse kunstnik
- 23. detsember – Abbé Charles-Michel de l’Epée, Prantsuse pedagoog, surdopedagoogika rajaja
Viited
muuda- ↑ Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 107