Kiievi suurvürst
See artikkel vajab toimetamist. (November 2009) |
Kiievi suurvürst oli Kiievi-Vene valitseja tiitel 9.–13. sajandil.
'Рѹсь 862–1240 | |
| |
Valitsusvorm | monarhia |
---|---|
Pealinn | Suur-Novgorod, Kiiev, Vladimir |
Religioon | õigeusu kirik |
Peamised keeled | vanavene |
Rahaühik | kuna, grivna, nogata |
Novgorodi vürstiriigi valitseja Oleg vallutas 882. aastal Smolenski ja Ljubegi linna ning Kiievi vürstiriigi, liitis need alad vanima slaavlaste riigi Novgorodi vürstiriigiga ning viis riigi pealinna üle Kiievisse, kus ta moodustas põhjaslaavlasi ja osa lõunaslaavlasi ühendava Kiievi-Vene riigi. Oleg sai esimeseks Kiievi suurvürstiks. Kiievi-Vene riigi tuumiku moodustasid Kiievi, Novgorodi, Smolenski, Tšernigovi, Galiitsia ja Perejaslavli vürstiriigid. Kiievi vürsti ülemuslikkust tunnistasid Rjurikovitšite dünastia teistesse harudesse kuulunud vürstid ning teda nimetati Kiievi suurvürstiks ehk Kiievi ja kogu Vene suurvürstiks.
Kiievi suurvürstid
muuda- 882–912/922 Oleg (ka Helge, Helgu või Helgi; surnud 912 või 922)
- 912/922–945 Igor (ka Ingvar või Inge; surnud 945)
- 945–972 Svjatoslav I (surnud 972), 945–962 valitses tegelikult ta ema Olga (ka Helga; surnud 969)
- 972–980 Jaropolk I
- 980–1015 Vladimir Püha (ka Volodimer või Valdemar) (umbes 950–1015), võttis 988 vastu ristiusu
- 1015–1019 Svjatopolk I Nurjatu
- 1015 Jaroslav Tark Jaroslavitšite dünastia algus (Ярославичи)
- 1019–1054 Jaroslav Tark
- 1054–1068 Izjaslav I Jaroslavitš
- 1068–1069 Vseslav Brjatšislavitš, Polotskist
- 1069–1073 Izjaslav I Jaroslavitš, 2. kord
- 1073–1076 Svjatoslav II Jaroslavitš
- 1076–1078 Izjaslav I Jaroslavitš, 3. kord
- 1078–1093 Vsevolod I Jaroslavitš
- 1093–1113 Svjatopolk II Izjaslavitš
- 1113–1125 Vladimir Vsevolodovitš ehk Vladimir Monomahh (1050–1125)
- 1125–1132 Mstislav Suur Vladimirovitš, Mstislav I Suur, (umbes 1075–1132)
- 1132–1139 Jaropolk II Vladimirovitš
- 1139– Vjatšeslav I Vladimirovitš
- 1139–1146 Vsevolod II Olegovitš
- 1146 Igor II Olegovitš
- 1146–1149 Izjaslav Mstõslavõtš
- 1149–1151 Juri Dolgoruki, Juri Vladimirovitš
- 1151–1154 Izjaslav II Mstislavitš Volõõniast
- 1154–1155 Rostislav Mstislavitš Smolenskist
- 1155 Izjaslav III Davidovitš
- 1155–1157 Juri Dolgoruki, Juri Vladimirovitš
- 1157–1158 Izjaslav III Davidovitš
- 1159 Mstislav II Izjaslavitš
- 1159–1161 Rostislav Mstislavitš Smolenskist
- 1161 Izjaslav III Davidovitš
- 1161–1167 Rostislav Mstislavitš Smolenskist
- 1167–1169 Mstislav II Izjaslavitš
- 1169–1170 Gleb Jurjevitš
- 1170 Mstislav II Izjaslavitš
- 1170–1171 Gleb Jurjevitš
- 1171 Vladimir II Mstislavitš
- 1171 Mihhail
- 1171–1173 Roman Rostislavitš Smolenskist
- 1173 Vsevolod III
- 1172–1211 (vaheaegadega) Rjurik Rostislavitš
- 1174–1175 ja 1180 Jaroslav II
- 1175–1177 Roman Rostislavitš Smolenskist
- 1173–1194 (vaheaegadega) Svjatoslav III Vsevolodovitš Tšernigovist
- 1202 ja 1214 Ingvar Jaroslavitš
- 1203–1205 Roman Suur Mstislavitš (umbes 1150–1205)
- 1204–1206 Rostislav II
- 1206–1212 Vsevolod IV
- 1214–1223 Mstislav III
- 1223–1235 Vladimir III
- 1235–1236 Izjaslav IV
- 1238–1239 Mihhail II, ka Tšernigovi vürst
- 1239 Rostislav III Mstislavovitš
- 1239–1240 Danilo Romanovitš Galiitsia-Volõõniast
- 1240–1243 Rostislav III Mstislavovitš
- 1241–1246 Mihhail II
- 1243 Danilo Romanovitš Galiitsia-Volõõniast
- 1243–1246 Jaroslav II Vsevolodovitš
- Mongolite invasiooni järel Venemaale määras Kuldhordi khaan 1243. aastast vürstide seast suurvürsti (1. Jaroslav Vsevolodovitš), kes khaani vasallina kogus ja vastutas Venemaa vürstiriikidest kogutava andami kogumise ja Kuldhordi saatmise eest.