Ero sivun ”Vizma Belševica” versioiden välillä
[arvioimaton versio] | [katsottu versio] |
f |
p Lisätään auktoriteettitunnisteet -malline |
||
(20 välissä olevaa versiota 4 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 1: | Rivi 1: | ||
{{Henkilö WD|henkilön nimi=Vizma Belševica|ammatti=runoilija, kirjailija ja kääntäjä|lapset=Klāvs Elsbergs, Jānis Elsbergs|kuolinpäivä=06.08.2005|syntymäpäivä=30.05.1931|kuvan nimi=Vizma Belsevica.jpg|kansallisuus=Latvia}} |
|||
'''Vizma Belševica''' ([[30. toukokuuta]] [[1931]] [[Riika]] – [[6. elokuuta]] [[2005]]) oli [[latvia]]lainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä. |
'''Vizma Belševica''' ([[30. toukokuuta]] [[1931]] [[Riika]] – [[6. elokuuta]] [[2005]]) oli [[latvia]]lainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä. |
||
== Elämäkerta == |
|||
Belševica syntyi ja kuoli itsenäisessä [[Latvia|Latviassa]] mutta eli valtaosan elämästään [[Neuvostoliitto|Neuvostoliitossa]]. Hän kasvoi vaatimattomissa oloissa, Riian työläiskortteleissa ja välillä [[Kuurinmaa|Kuurinmaan]] syrjäkylällä sukulaisten paimentyttönä. Hän onnistui kuitenkin debytoimaan runoillaan jo nuorena ja pääsi opiskelemaan Moskovan Gorki-instituuttiin. Nuoruuden ihanteet karisivat vähitellen, ja hän alkoi nähdä neuvostoideologian todelliset kasvot. Vuonna 1969 Belševica joutui sensuurin hampaisiin ja viideksi vuodeksi julkaisukieltoon. [[KGB]] ratsasi hänen asuntonsa kaksi kertaa. |
|||
⚫ | |||
Belševican runoja on käännetty kymmenille kielille, tutkittu paljon ja myös sävelletty. Hänen molemmista pojistaankin tuli runoilijoita. Runojen lisäksi Belševica kirjoitti lyhytproosaa. Tärkein proosateos on Bille-trilogia. Hänen tuotantonsa on kestänyt aikaa, ja Billen kysymyksiä elämästä pidetään yhtä ajankohtaisia kuin ennenkin.{{lähde}} |
|||
⚫ | |||
== Bille-trilogia == |
|||
⚫ | |||
Bille-trilogia nousi nopeasti sekä kriitikkojen että yleisön arvostamaksi klassikoksi. Se julkaistiin vasta 1990-luvulla Neuvostoliiton hajottua ja Latvian saatua itsenäisyytensä takaisin. Trilogia kuvaa elämää Riiassa ja muualla Latviassa 1930–40-luvulla lasten silmin. Nimihenkilö, Bille-tyttö, ei ole kirjailijan alter ego, mutta heissä on paljon samaa ja tapahtumissa paljon tosipohjaa. Latvia koki näinä vuosikymmeninä monta poliittista vallanvaihdosta (mm. kolme miehitystä toisen maailmansodan aikana), mitä lapset eivät ymmärtäneet, mutta eivät aina aikuisetkaan. |
|||
Bille-trilogia kuuluu Latvian kulttuurin kaanoniin. Ensimmäisestä osasta tehtiin vuonna 2018 myös elokuva. Trilogia on jo aikaisemmin käännetty ruotsiksi ja venäjäksi. Suomennokset ''Bille'', ''Bille ja sota'' ja ''Bille ja nuoruus'' julkaistiin 2019–2021. Ne on kustantanut Paperiporo ja suomentanut Mirja Hovila. |
|||
== Teokset == |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Lähteet == |
|||
[[imdbtitle:6020486|Bille elokuva, IMDB]] |
|||
Vizma Belševican ”Bille ja sota” -kirjan julkistus ja keskustelutilaisuus Töölön kirjastossa 26. lokakuuta 2020 ([https://youtu.be/tR2HPUAsArQ video]) |
|||
=== Viitteet === |
|||
{{Viitteet}} |
|||
{{Auktoriteettitunnisteet}} |
|||
{{AAKKOSTUS:Belsevica, Vizma}} |
|||
[[Luokka:Vuonna 1931 syntyneet]] |
[[Luokka:Vuonna 1931 syntyneet]] |
||
[[Luokka:Vuonna 2005 kuolleet]] |
[[Luokka:Vuonna 2005 kuolleet]] |
Nykyinen versio 4. toukokuuta 2023 kello 11.10
Vizma Belševica (30. toukokuuta 1931 Riika – 6. elokuuta 2005) oli latvialainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä.
Elämäkerta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Belševica syntyi ja kuoli itsenäisessä Latviassa mutta eli valtaosan elämästään Neuvostoliitossa. Hän kasvoi vaatimattomissa oloissa, Riian työläiskortteleissa ja välillä Kuurinmaan syrjäkylällä sukulaisten paimentyttönä. Hän onnistui kuitenkin debytoimaan runoillaan jo nuorena ja pääsi opiskelemaan Moskovan Gorki-instituuttiin. Nuoruuden ihanteet karisivat vähitellen, ja hän alkoi nähdä neuvostoideologian todelliset kasvot. Vuonna 1969 Belševica joutui sensuurin hampaisiin ja viideksi vuodeksi julkaisukieltoon. KGB ratsasi hänen asuntonsa kaksi kertaa.
Belševican runoja on käännetty kymmenille kielille, tutkittu paljon ja myös sävelletty. Hänen molemmista pojistaankin tuli runoilijoita. Runojen lisäksi Belševica kirjoitti lyhytproosaa. Tärkein proosateos on Bille-trilogia. Hänen tuotantonsa on kestänyt aikaa, ja Billen kysymyksiä elämästä pidetään yhtä ajankohtaisia kuin ennenkin.lähde?
Bille-trilogia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Bille-trilogia nousi nopeasti sekä kriitikkojen että yleisön arvostamaksi klassikoksi. Se julkaistiin vasta 1990-luvulla Neuvostoliiton hajottua ja Latvian saatua itsenäisyytensä takaisin. Trilogia kuvaa elämää Riiassa ja muualla Latviassa 1930–40-luvulla lasten silmin. Nimihenkilö, Bille-tyttö, ei ole kirjailijan alter ego, mutta heissä on paljon samaa ja tapahtumissa paljon tosipohjaa. Latvia koki näinä vuosikymmeninä monta poliittista vallanvaihdosta (mm. kolme miehitystä toisen maailmansodan aikana), mitä lapset eivät ymmärtäneet, mutta eivät aina aikuisetkaan.
Bille-trilogia kuuluu Latvian kulttuurin kaanoniin. Ensimmäisestä osasta tehtiin vuonna 2018 myös elokuva. Trilogia on jo aikaisemmin käännetty ruotsiksi ja venäjäksi. Suomennokset Bille, Bille ja sota ja Bille ja nuoruus julkaistiin 2019–2021. Ne on kustantanut Paperiporo ja suomentanut Mirja Hovila.
Teokset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]”Bille”, ISBN 9789526864648, suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo, 2019.
”Bille ja sota” (latv. Bille un karš), ISBN 978-952-68646-6-2, suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo, 2020.
”Bille ja nuoruus” (latv. Bille skaistā jaunība), ISBN 978952686467, suomennos Mirja Hovila, kustantamo Paperiporo 2021.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vizma Belševican ”Bille ja sota” -kirjan julkistus ja keskustelutilaisuus Töölön kirjastossa 26. lokakuuta 2020 (video)
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ (de) Saksan kansalliskirjasto, GND-tunniste. Tieto on haettu Wikidatasta.
|