Järvenpää
Järvenpää Träskända |
|
---|---|
sijainti |
|
Kävelykatu Janne Järvenpään keskustassa. |
|
Sijainti | |
Maakunta | Uudenmaan maakunta |
Seutukunta | Helsingin seutukunta |
Kuntanumero | 186 |
Hallinnollinen keskus | Järvenpään keskustaajama |
Perustettu | 1951 |
– kaupungiksi | 1967 |
Kokonaispinta-ala |
39,93 km² 306:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 37,54 km² |
– sisävesi | 2,39 km² |
Väkiluku |
46 490 24:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 1 238 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 16,8 % |
– 15–64-v. | 64,3 % |
– yli 64-v. | 18,9 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 90,4 % |
– ruotsinkielisiä | 1,1 % |
– muut | 8,5 % |
Kunnallisvero |
7,60 % 274:nneksi suurin 2024 [5] |
Kaupunginjohtaja | Iiris Laukkanen[6] |
Järvenpään kaupunginvaltuusto | 51 paikkaa |
2021–2025[7] • Kok. • SDP • PS • Vihr. • Plus • Kesk. • Vas. • KD |
11 11 10 7 5 4 2 1 |
www.jarvenpaa.fi |
Järvenpää (ruots. Träskända) on noin 46 500[2] asukkaan kaupunki Uudenmaan maakunnassa. Se on Suomen kunnista 25:nneksi suurin (2021). Järvenpää kuuluu Keski-Uuteenmaahan, ja sen naapurikunnat ovat Mäntsälä koillisessa, Sipoo idässä ja Tuusula niin etelässä, lännessä kuin pohjoisessa.[8] Järvenpää on osa Helsingin metropolialuetta[9] ja se on yksi Helsingin seudun kehyskunnista. Järvenpään pinta-ala on 39,93 km², josta 37,54 km² on maata ja 2,39 km² sisävesiä.[1] Järvenpää on pinta-alaltaan Suomen seitsemänneksi pienin kunta, asukastiheydeltään neljänneksi tihein kunta ja Uudenmaan maakunnan kuudenneksi suurin kunta (2024).[10]
Järvenpää sijaitsee noin 35 kilometriä Helsingin pohjoispuolella ja noin 70 kilometriä Lahden eteläpuolella.[11] Kaupunki on rakentunut Tuusulanjärven pohjoispäähän, ja sen kaupunkirakenne tukeutuu päärataan. Lähes koko Järvenpään väestö asuu Helsingin keskustaajaman alueella.[12]
Järvenpää tunnetaan muun muassa Jean Sibeliuksen ja Juhani Ahon asuinkuntana.[13] Kaupungin tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat useat kotimuseot, kuten Ainola,[13] Ahola[14] ja Villa Kokkonen. Järvenpäässä on myös taidemuseo[15], jonka pysyvässä kokoelmassa on esillä erityisesti Venny Soldan-Brofeldtin ja Eero Järnefeltin teoksia[16].
Järvenpää jakautuu 25 kaupunginosaan, joista suurimpia ovat muun muassa Pöytäalho, Jamppa, Keskus, Pajala ja Kyrölä. Kaupunginosat hajautuvat kahdeksaan eri suurpiiriin.
Maantiede ja luonto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään pinta-alasta on maata 94 % ja vettä 6 %. Kaupunki sijaitsee Tuusulanjärven pohjoispäässä. Tuusulanjärven lintujensuojelualue luontopolkuineen ja lintutorneineen aivan kaupungin keskustan tuntumassa on Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvaa luonnonsuojelualue. Myös Vanhankylänniemessä, niin ikään Tuusulanjärven rannalla, on luontopolku. Tuusulanjärvi on voimakkaasti rehevöitynyt niin maanviljelyn kuin yhdyskuntarakenteen vaikutuksesta, ja sen hoitoon on panostettu viime vuosina. Kaupungin itäosien halki virtaa Keravanjoki, jonka varrella sijaitseva Lemmenlaakson lehto on toinen Järvenpään Natura 2000 -luonnonsuojelualueista. Koko Järvenpää kuuluu Vantaanjoen valuma-alueeseen. Tuusulanjärven ja Keravanjoen vesistöalueiden välinen vedenjakaja kulkee kaupungin luoteisosien selänteiltä keskustan kautta kaakkoon.[17]
Järvenpään maisemarakenne on etelärannikolle tyypillistä savikkotasankoa, josta kohoaa monin paikoin kalliosydämisiä moreenimäkiä. Kallioselänteet muodostavat lähes pohjois-eteläsuuntaisia jonoja. Kaupunki on rakennettu monin paikoin lievästi kumpuilevaan maastoon. Alueella on paikoin myös hiekka- ja hietamaata sekä useita murroslaaksoja.[17][18]
Meren läheisyys leudontaa Järvenpään talvea, mutta vähemmän kuin rannikolla. Järvenpää kuuluu ilmastoltaan Etelä-Suomen mantereiseen osaan, jossa Suomenlahden lauhduttava vaikutus ei enää tunnu samalla tavalla kuin rannikolla. Savikon sisältämä vesi viilentää kaupungin paikallisilmastoa. Moreenimäet taas ovat savikkoa lämpimämpiä ja paahteisempia. Tuulet puhaltavat alueella pääsääntöisesti lounaasta.[17]
Järvenpäässä on noin 100 hehtaaria puistoja ja 250 hehtaaria puistometsiä. Kaupungin suurimpia puistoja on Tuusulanjärven rannalla sijaitseva Järvenpään rantapuisto.
Luontoselvityksiä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpäässä on vuoden 2020 yleiskaavan valmistelun yhteydessä tehty ruutuinventointiin perustuva kasvillisuuskartoitus (1997–2000) sekä kasvien biotooppikartoitus (2000–2001). Lemmenlaakson linnustoa on selvitetty vuonna 1996 ja kääpälajistoa vuonna 2002.[19][20][21] Vanhankyläniemen hoito- ja käyttösuunnitelma on hyväksytty 2005.[17]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää oli aikaisemmin Tuusulaan kuulunut kylä, joka alun perin käsitti myös Kellokosken. Sen taloista suurin oli aikoinaan Kyrölän ratsutila, joka 1700-luvulla laajeni Järvenpään kartanoksi.[22] Järvenpään kautta kulki vanhastaan myös maantie Helsingistä Heinolaan. Vuonna 1862 valmistui Suomen ensimmäinen rautatie Helsingistä Hämeenlinnaan, ja alusta lähtien yksi radan väliasemista oli Järvenpäässä.[23]
Järvenpään kartanon omisti 1900-luvun alussa maanviljelysneuvos Bjarne Westermarck. Hän aikoi tehdä siitä Suomen maatalouden kehittämiskeskuksen ja mallitilan, jossa suoritettaisiin koe- ja tutkimustoimintaa.[24] Taloudellisista syistä hän joutui kuitenkin luopumaan suunnitelmastaan, ja päätti sen sijaan kehittää Järvenpään asemanseudusta asutuksen ja pienteollisuuden keskuksen. Tähän hän katsoi olevan hyvät mahdollisuudet, koska alue sijaitsi kohtalaisen lähellä Helsinkiä hyvien liikenneyhteyksien varrella.[24] Westermarckin toimeksiannosta maanmittausinsinööri Wolmar Svaetich laati yhdyskunnalle asemakaavan ja antoi myös teille nimet. Kartanosta erotettiin myös pienempiä maanviljelystiloja, joista valtio osti kaksi ja perusti niille Maatalousnormaalikoulun ja Kotitalousopettajaopiston.[24]
Teollista toimintaa harjoittivat 1920-luvulla Oy Mekanikus Ab, Järvenpään Rautavalimo, A. Salmen Huonekalutehdas, margariini- ja elintarviketehdas ARLA, U. B. Heinosen paitatehdas, Järvenpään Silkki- ja Villakutomo, Oy Plyysi- ja Mattotehdas, Järvenpään Höyläämö ja Puutavaraliike sekä Järvenpään saha. Pulavuosina edellä mainituista yrityksistä tekivät konkurssin Oy Mekanikus Ab, ARLA ja U. B. Heinosen paitatehdas.[25] Vuonna 1929 Järvenpäässä oli jo noin 2 000 asukasta.[24] Vuoteen 1933 mennessä liiketoiminta oli alkanut viritä uudelleen, ja Järvenpää oli kehittynyt kouluyhdyskunnaksi, jossa sijaitsivat kotitalousopettajaopisto, maanviljelysnormaalikoulu, emäntäkoulu, maamieskoulu, karjanhoitokoulu, yliopistoon johtava yhteiskoulu sekä kaksi kansakoulua alakansakouluineen.[25]
Talvisodan jälkeen Järvenpäähän ja sen lähistölle asutettiin suuri osa Terijoen asukkaista. Muista luovutettujen alueiden asukkaista poiketen useimmat heistä eivät jatkosodan aikanakaan päässeet palaamaan entiselle kotiseudulleen, koska Terijoki pysyi sotatoimialueena koko sodan ajan.[26] Toukokuussa 1941 vihittiin käyttöön Sotakylä, mistä yksitoista invalidiperhettä sai uuden kodin.[27]
Siirtoväki käsitti sodan jälkeen noin kolmasosan Järvenpään asukkaista. Heille lunastettiin tontteja Ånäsin, Seutulan, Haarajoen ja Isokydön alueelta, kun taas Teriojalle ja Anttilaan muodostettiin rintamamiestontteja. Vuonna 1949 Järvenpäässä oli jo noin 4 000 asukasta.[28]
Kauppalan perustaminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kysymys Järvenpään erottamiseksi omaksi kunnakseen tai mahdollisesti kauppalaksi tuli esille jo 1920-luvulla samoihin aikoihin kun Keravakin erosi Tuusulasta. Vuonna 1923 järvenpääläiset ehdottivat erillisen Järvenpään kunnan perustamista, johon olisivat kuuluneet myös Tuomala, Nummenkylä ja Kellokoski.[29] Bjarne Westermarck teki vuonna 1927 ehdotuksen Järvenpään kauppalan perustamisesta.[28] Valtioneuvosto antoi asian selvittämisen sisäasiainministeriön tehtäväksi, mutta ministeriön asettama selvitysmies hylkäsi ehdotuksen.[29]
Uudestaan asia nousi esille, kun Järvenpään asukasluku toisen maailmansodan jälkeen nopeasti kasvoi. Kun paikalliset olosuhteet suuresti poikkesivat tavallisesta maalaiskunnasta, katsottiin yhä tarpeellisemmaksi muodostaa paikkakunnasta erillinen kauppala. Huhtikuussa 1949 pidetyssä kokouksessa asukkaat päättivät toimittaa valtioneuvostolle asiaa koskevan kirjelmän. Valtioneuvosto tekikin 17. helmikuuta 1950 päätöksen Järvenpään kauppalan perustamisesta, mikä tuli voimaan vuoden 1951 alussa.[28]
Kysymys uuden kauppalan rajoista herätti kuitenkin paljon kiistoja. Aloitteentekijöiden mielestä siihen olisi pitänyt sisällyttää Järvenpään ja Tuomalan kylät kokonaisuudessaan, osa Vanhastakylästä sekä Kellokosken tehdasyhdyskunta ja sen läheisyydestä osia Mäntsälänkin alueesta. Tällöin kauppalan pinta-ala olisi ollut 61 km² ja asukasluku lähes 8 400.[28] Erään ehdotuksen mukaan Jokelakin olisi liitetty uuteen kauppalaan.[29] Myös Tuusulan kunta hyväksyi kauppalan perustamisen mutta edellytti, ettei siihen pitänyt liittää maanviljelysseutuja, ja sen ulkopuolelle olisi jätettävä Kellokoski, Tuomala ja Saunakallion pohjoispuoliset alueet sekä maatalousoppilaitosten alueet. Tällöin kauppalan pinta-ala olisi ollut 28,5 km² ja asukasluku noin 6 000.[28] Kauppalan etelärajana olisi ollut Tervanokka Tuusulanjärven rannalla, pohjoisrajana Halkiantie. Myös kellokoskelaiset vastustivat kotipaikkakuntansa liittämistä uuteen kauppalaan.[29]
Uuden kauppalan nimeksi ehdotettiin aluksi Tuusulaa, sillä arveltiin, että jäljelle jäänyt Tuusulan maalaiskunta olisi kuitenkin ennen pitkää jaettu naapurikuntien kesken. Kun kuitenkin päädyttiin siihen, että supistuneenakin tämä kunta olisi vielä elinvoimainen, päätettiin nimi jättää sille ja kauppalan nimeksi valittiin Järvenpää.[29]
Valtioneuvoston 17. helmikuuta 1950 tekemän päätöksen mukaan kauppalaan kuuluivat Järvenpään kylän lisäksi Kellokoski sekä osia Vanhastakylästä ja Tuomalan kylästä. Valtioneuvosto teki kuitenkin jo samana vuonna 30. kesäkuuta uuden päätöksen, jonka mukaan Kellokoski ja osa Nummenkylästä jäivät Tuusulaan kuuluviksi.[28] Kauppalan pinta-alaksi tuli näin 41,4 km², ja asukasluvuksi vuoden 1951 alussa 8 244 henkeä.[28] Kysymykseen kuntarajan paikasta on kuitenkin kuluneiden 50 vuoden aikana palattu uudelleen useita kertoja.lähde?
Kaupungiksi Järvenpää muuttui vuoden 1967 alussa. Tuolloin Järvenpäässä oli 14 606 asukasta.[30] Vuoteen 1980 mennessä kaupungin väkiluku oli kasvanut noin 23 000:een ja vuonna 2015 kaupungin väkiluku oli ylittänyt jo 40 000:n asukkaan rajan.[31]
Hallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Aluejako
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää jakautuu 25 eri kaupunginosaan, joiden sijainnit näkyvät alla olevassa kartassa.
|
1 Keskus |
14 Pietilä |
Järvenpäässä on Invalidiliiton omistama 1950-luvun alussa toteutettu Invan asuinalue, joka on rakennettu arkkitehti Esko Suhosen suunnitelmien mukaan.[32]
Postinumerot alkavat Järvenpäässä numeroilla ”044”. Järvenpään kantakaupungissa on käytössä postinumerot 04400–04440, Nummenkylän seudulla 04460 ja Haarajoella 04480.
Päätöksenteko
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa on 51 kaupunginvaltuutettua.[33] Valtuuston puheenjohtaja on Eemeli Peltonen (sd.) ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana Helinä Perttu (kok)[34]. Järvenpään kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Iiris Laukkanen.[6]
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa | ||||||||||||
vaalit | paikat | äänestys- aktiivisuus | ||||||||||
SDP | Kok. | SKDL Vas. |
LKP Lib. |
SKL KD |
Kesk. | SMP PS |
J+a | SKP | Vihr. | Muut | ||
1976 | 15 | 12 | 9 | 4 | 3 | − | − | − | 76,2 % | |||
1980 | 14 | 15 | 8 | 3 | 1 | 1 | 1 | 75,1 % | ||||
1984 | 14 | 16 | 6 | 2 | 3 | 2 | − | 68,0 % | ||||
1988 | 16 | 15 | 3 | 1 | 1 | 3 | − | 2 | 2b | 63,2 % | ||
1992 | 17 | 11 | 5 | 2 | 2 | 2 | 3 | 9 | − | 66,5 % | ||
1996 | 17 | 14 | 4 | − | 2 | 2 | 9 | 3c | 57,6 % | |||
2000 | 14 | 12 | 3 | 2 | 5 | 9 | 1 | 5d | 49,8 % | |||
2004 | 14 | 13 | 3 | 1 | 1 | 7 | − | 7 | 1 | 4 | − | 54,8 % |
2008 | 13 | 14 | 2 | 2 | 6 | 2 | 5 | − | 7 | − | 57,6 % | |
2012 | 11 | 12 | 3 | 1 | 4 | 6 | 7 | − | 7 | − | 54,9 % | |
2017 | 10 | 11 | 3 | 2 | 5 | 4 | 8 | − | 8 | − | 56,2 % | |
2021 | 11 | 11 | 2 | 1 | 4 | 10 | 5 | − | 7 | − | 51,9 % | |
a Järvenpää 2000 – sitoutumattomien ja vihreiden yhteislista (1988,1992,1996), Järvenpää 2000+ (2000, 2004, 2008), Järvenpää Plus (2012, 2017) b Demokraattinen Vaihtoehto (2) c Nuorsuomalainen Puolue d PRO Järvenpää (4), Remonttiryhmä (1) | ||||||||||||
Lähteet: Tilastokeskus[35][36], Oikeusministeriö[37] |
Vuonna 1976 rakennettu, kosteus- ja sisäilmaongelmista kärsinyt Järvenpään kaupungintalo purettiin vuonna 2020. Kaupungin teknisen toimen toimitilat sijaitsevat Seutulantalolla, ja sivistys- sekä lasten ja nuorten palvelujen toimitilat sijaitsevat Yhteiskouluntie 13:ssa. Vuonna 2017 sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstö muutti uuteen sosiaali- ja terveyskeskukseen JUSTiin. Osa kaupungin toimitiloista sijaitsee väistötiloissa Järvenpää-talolla ja Mannilantiellä.[38]
Väestö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Väestörakenne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää on asukasluvultaan Suomen 24. suurin kunta. Järvenpään asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 46 475 asukasta, mikä on 2,6 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Järvenpään väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Järvenpään väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 56,2 prosenttia, mikä on noin 4 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Järvenpään väestöstä on 14,8 prosenttia. Työikäisiä Järvenpäässä on 59,2 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 26 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Järvenpäässä oli vuonna 2021 yhteensä 3 084 eli 6,8 prosenttia kaupungin asukkaista.[39]
Väestönkehitys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Järvenpään väestönkasvu oli vuonna 2017 Manner-Suomen nopeinta (2,5 % kasvua vuodessa).[40] Vuonna 2019 laaditun ennusteen mukaan Järvenpään väkiluku kasvaisi edelleen voimakkaasti ja vuonna 2040 se olisi 52 674 henkilöä.[41]
Taajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2017 lopussa Järvenpäässä oli 42 572 asukasta, joista 41 825 asui taajamassa, 49 haja-asutusalueilla ja 698:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Järvenpään taajama-aste on 99,9 %.[42] Järvenpään taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan.[43] Järvenpään keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Järvenpään lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 41 825 asukasta.[43] Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä.[44]
Kielet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 2016 Järvenpään asukkaista 94 prosentilla äidinkieli oli suomi ja yhdellä prosentilla ruotsi.[45] Järvenpää on yksikielisesti suomenkielinen kunta.
Seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2018 aluejaon mukaan Järvenpää kuuluu yhteen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntaan, Järvenpään seurakuntaan.[46] Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Järvenpään alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[47] Järvenpäässä on myös helluntaiseurakunta[48] ja vapaaseurakunta[49]. Järvenpään moskeija (tat. Järvenpää mäçete) on Kinnarin kaupunginosassa sijaitseva moskeija. Sen omistaa Suomen Islam-seurakunta, jonka jäseniä ovat Suomen tataarit. Järvenpään moskeija on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi valmistunut rakennus.
Liikenne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää sijaitsee Lahdenväylän eli valtatien 4 varrella. Moottoritieltä kaupunkiin on kaksi liittymää. Myös Tuusulanväylä (kantatie 45) yhdessä seututien 145 kanssa johtaa Järvenpäähän. Järvenpäästä Pornaisiin johtaa seututie 146, Jokelaan yhdystie 1421 ja Kellokoskelle Pohjoisväylä eli yhdystie 1456. Keravalle Järvenpäästä on matkaa kymmenen kilometriä, Hyvinkäälle 25 kilometriä, Helsinkiin 35 kilometriä ja Lahteen 70 kilometriä.
Suomen päärata kulkee Järvenpään keskustan halki, ja Lahdenväylän rinnalle vuonna 2006 rakennettu Lahden oikorata sivuaa kaupunkia sen itälaidalla. Pääradan asemia ovat pääaseman lisäksi Ainolan, Saunakallion ja Purolan rautatieasemat, joskaan Purolassa ei ole ollut henkilöliikennettä maaliskuun 2016 jälkeen. Asemilla pysähtyvät Helsingin seudun lähiliikenteen Helsingin ja Riihimäen/Tampereen välillä kulkevat R- ja T-junat, pääasemalla myös D-junat. Oikorata palvelee järvenpääläisiä Haarajoen aseman kautta, josta on yhteys Z-junalla Helsinkiin ja Lahteen. Lähimmät kaukojunaliikenteen asemat sijaitsevat Tikkurilassa ja Riihimäellä, joilla pysähtyvät myös kaikki Järvenpään kautta kulkevat paikallisjunat; Tikkurilan aseman kautta on myös yhteys I-junalla Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Bussiyhteyksiä on runsaasti Helsinkiin Hyrylän kautta. Samat bussivuorot palvelevat myös Mäntsälän suuntaan.
Tuusulan liityttyä HSL:n jäseneksi vuoden 2018 alusta Järvenpään läpi Jokelan ja Kellokosken taajamiin kulkevissa junissa ja busseissa on käynyt HSL:n D-vyöhykkeen sisältävät liput. Järvenpääläiset eivät tällöin voineet ostaa edullisempia ABCD-kausilippuja, sillä kaupunki ei vielä ollut HSL:n jäsen. Samasta syystä HSL:n liput eivät käyneet Järvenpään sisäisissä busseissa. Lokakuussa 2019 päätettiin, että Järvenpää liittyy HSL:n seutuliikennealueeseen vuoden 2022 alusta lähtien,[50] mutta liittyminen jouduttiin siirtämään vuodelle 2024 koronaviruspandemian takia.[51]
Myöhemmin kaupunki on empinyt liittymistään HSL:ään, koska kustannukset voivat pitkällä aikavälillä koitua liian suuriksi kaupungille. Kaupunginhallitus päättää lopullisesti asiasta 2024 syksyllä. Jos Järvenpään kaupunki päättää liittyä HSL-jäseneksi syksyllä, voisi junien vuorovälit tihentyä 30-minuutista 15-minuuttiin ja Järvenpäälle voisi tulla oma J-juna aikaisintaan vuonna 2026[52][53][54]
Palvelut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Koulutus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää on jaettu kolmeen perusopetusta järjestävään alueeseen.
- Järvenpään keskusta-alueet ja Tuusulanjärven länsipuoliset alueet kuuluvat Kartanon alueeseen, jossa toimivia kouluja ovat Harjulan koulu (luokat 1–6), Mankalan koulu (luokat 1–6) ja Kartanon koulu (luokat 1–9).
- Kaakkoinen Järvenpää kuuluu Yhteiskoulun alueeseen, jossa toimivat Kinnarin koulu (luokat 1–9), Kyrölän koulu (luokat 1–6) ja Järvenpään yhteiskoulu (luokat 1–9). Juholan erityiskoulu yhdistettiin 2019 Järvenpään Yhteiskoulun kanssa.
- Pohjoinen Järvenpää kuuluu Koivusaaren alueeseen, jossa toimivat Anttilan koulu (luokat 1–6), Haarajoen koulu (luokat 1–6), Saunakallion koulu (luokat 1–6) ja Koivusaaren koulu (luokat 7–9).[55]
Järvenpään lukio oli valmistuessaan vuonna 2003 Suomen toiseksi suurin lukio.[56] Ammatillista koulutusta Järvenpäässä tarjoavat Keski-Uudenmaan ammattiopisto Keuda sekä ammatillinen erityisoppilaitos Spesia. Järvenpään Opisto tarjoaa avoimen yliopiston opintoja sekä satoja erilaisia kursseja ja luentoja.[57] Lisäksi Järvenpäässä toimii Seurakuntaopisto ja Luther-opisto, jotka sijaitsevat Tuusulanjärven rannalla. Seurakuntaopiston tiloissa toimi myös Diakonia-ammattikorkeakoulun Järvenpään yksikkö vuoden 2015 loppuun saakka.[58]
Kirjasto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään kaupunginkirjasto toimii Pöytäalhon kaupunginosassa, aivan kaupungin keskustassa osoitteessa Kirjastokatu 8. Se kuuluu Kirkes-kirjastoverkkoon yhdessä Tuusulan, Mäntsälän ja Keravan kirjastojen kanssa.[59]
Terveys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää kuuluu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin ja Hyvinkään sairaanhoitoalueeseen.[60] Vuoden 2017 alussa avattu Järvenpään uusi sosiaali- ja terveyskeskus (JUST) sijaitsee Pöytäalhon kaupunginosassa. Se palvelee akuuttipotilaita päivittäin kellon ympäri, ja vastaanottopalveluita 8-16; muina aikoina järvenpääläisiä palvelee Hyvinkään sairaala.[61] Järvenpäässä on neljä apteekkia.
Kulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Nähtävyydet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpää on laajalti tunnettu taiteilijoiden kotimuseoista, kuten Jean Sibeliuksen Ainolasta, joka sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Säveltäjämestari muutti perheineen Lars Sonckin piirtämään jyhkeään hirsihuvilaan syyskuussa 1904. Juhani Aho muutti puolisonsa taidemaalari Venny Soldan-Brofeldtin kanssa Järvenpäähän marraskuussa 1897. He asuivat 14 vuotta Tuusulanjärven rannalla Vårbacka-nimisessä huvilassa, joka sittemmin sai nimekseen Ahola. Vuonna 1901 samoille alueille valmistui Eero Järnefeltin perheen ateljee-koti Suviranta. Kun Sibelius ja taidemaalari Eero Järnefelt perheineen seurasivat Ahoja asettuen asumaan heidän naapurustoonsa, sai alkunsa ainutlaatuinen Tuusulanjärven taiteilijayhteisö. Ainola ja Ahola ovat kesäisin avoinna yleisölle, kun taas Suviranta on edelleen suvun omistuksessa yksityiskotina.
Tuusulanjärven rantamilla, vastakkaisella puolella Ainolaa on Alvar Aallon suunnittelema Villa Kokkonen, akateemikko Joonas Kokkosen taiteilijakoti. Nykyisin esittelykohteena toimivaa rakennusta on sanottu Finlandia-talon luonnokseksi. Talo on kesäisin rajoitetusti avoinna yleisölle, ja sitä voi myös vuokrata kokous- ja juhlakäyttöön. Kaupungin keskustassa toimii Ainolan sisarhuvila, myyntinäyttelytilana toimiva Villa Cooper.
Järvenpään keskustassa sijaitsevan taidemuseon kokoelmiin kuuluu etenkin Venny Soldan-Brofeldtin ja Eero Järnefeltin teoksia. Lisäksi museossa järjestetään vaihtuvia teemanäyttelyitä ja oheisohjelmaa, kuten taiteilijatapaamisia, työpajoja ja yleisöluentoja.
Modernin arkkitehtuurin ja 1960-luvun betonibrutalismin yksi puhtaimpia esimerkkejä on Järvenpään kirkko.[62] Kirkko on arkkitehti Erkki Elomaan suunnittelema ja se valmistui joulukuussa 1968.[63] Kirkon alttarikrusifiksin on veistänyt järvenpääläinen kuvanveistäjä Erkki Eronen. Krusifiksi on douglaskuusta. Kirkon erikoisen kuutionmuotoinen kellotorni on muodostunut Järvenpään seurakunnan tunnukseksi. Akateemikko Joonas Kokkonen on säveltänyt tornin kelloille kuusi eri sävelmää. Tämä 625-paikkainen kirkko on kirkkohallituksen päätöksellä suojeltu aikakautensa arkkitehtuurin tyypillisenä edustajana.
Kinnarin kaupunginosassa sijaitseva Järvenpään moskeija on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi rakennettu rakennus. Sen rakensivat tataarit 1940-luvulla, ja siinä on myös minareetti.[64][65]
Järvenpään Rantapuistossa sijaitsee myös Rolf Westphalin Kolmisoinnut-teos, joka on valmistunut 1979 ja se on valmistettu teräksestä ja betonista.[66]
Tapahtumat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään keskustassa sijaitsevassa Järvenpää-talossa järjestetään ympäri vuoden kulttuuritapahtumia, kuten konsertteja[67], teatteriesityksiä[68] ja taidenäyttelyjä[69]. Siellä järjestetään mm. joka naistenpäivä naistenpäivämessut.[70] Järvenpään Sibelius-Viikkojen konsertit järjestetään niin ikään Järvenpää-talossa[71].
Toukokuun alussa kaupungin keskustassa järjestetään Järvenpää-päivä ja syksyllä Maa elää -toritapahtuma. Kevättalvella pidetään Värinää-viikot.
Vuosittaiset musiikkijuhlat kaupungissa aloittaa juhannuksen jälkeen Puistoblues. Bluesviikko alkaa keskustan ”blueskadulta”, lisäksi konsertteja ja jameja järjestetään klubeilla ja ravintoloissa. Pääkonsertti on bluesviikon päätteeksi lauantaina Vanhankylänniemessä.
Heinä-elokuun vaihteessa Järvenpäässä järjestetään Meidän Festivaalin (ent. Tuusulanjärven Kamarimusiikkifestivaali), jonka taiteellisena johtajana toimii viulisti Pekka Kuusisto. Tapahtuman aikana järjestetään konsertteja Tuusulanjärven taiteilijakodeissa, kirkoissa ja konserttisaleissa.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Järvenpäässä vuonna 2001.[72]
Järvenpään Lepolassa sijaitsee myös yksi Helsingin seudun suurimmista tapahtumapaikoista, Aino-areena, jossa järjestetään vuosittain useita urheilu- ja musiikkitapahtumia sekä messuja. [73]
Ruokakulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla porkkanalaatikko, suolasilakkakastike, palvikinkku, hokkaloora (perunalaatikko) ja rosolli.[74]
Järvenpään K-Citymarket valittiin vuonna 2019 maailman parhaaksi ruokakaupaksi ja on tullut myös kuuluksi sen sushien takia.[75]
Media
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään, Keravan ja Tuusulan alueen paikallislehti on Keski-Uusimaa. Järvenpäässä jaetaan Keski-Uusimaan julkaisemaa ilmaisjakelulehteä Viikkouutiset Järvenpää.
Urheilu
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Liikuntapalvelut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään liikuntapalveluihin kuuluvat muun muassa Pajalassa sijaitsevat jäähalli, uimahalli ja Liikuntakeskus Piironen, Rampakan kuntoportaat sekä useat urheilukentät ja kuntoradat.[76]
Järvenpään keskustaan on juuri remontoitu Järvenpään Keskuskenttä, jossa on yleisurheilupaikat ja jalkapallokenttä. Kentän välittömässä läheisyydessä on myös pesäpallokenttä, keihään- ja kuulanheittopaikat ja talvisin luistelukenttä. Ainolassa sijaitsee myös toinen jalkapallokenttä[77][78][79].
Urheiluseuroja
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Järvenpään palloiluseuroista Haukat pelaa ykkössarjassa ringetessä.[80] Seuran jääkiekon edustusjoukkue pelaa Suomi-sarjassa jääkiekkoa.[81] Se pelasi kauteen 2005–2006 asti Mestiksessä ennen sen toiminnan lopettamista. Nykyisin sen jääkiekkotoiminta on keskittynyt junioreihin.lähde? Järvenpääläisiä salibandyseuroja ovat muun muassa Panthers Järvenpää sekä SB-97. Jalkapallossa Järvenpään Palloseura pelaa Ykkösliigassa.[82] Lisäksi seuran tytöt pelaavat B-junioreiden SM-sarjassa.lähde? Koripallossa Raiders Basket pelaa I-divisioona A:ssa.[83] Koripalloseura on voittanut junioreiden Suomen mestaruuden vuosina 2008 (A-pojat) ja 2009 (B-pojat).lähde? Pesäpallossa Kinnarin Pesis 2006 pelaa miesten Suomisarjassa[84] ja C-pojat pelaavat nuorten SM-sarjoissa.[85]
Järvenpääläisiä kamppailulajiseuroja ovat Järvenpään Hapkido, Akagi, Kehäkarhut, Sisu Gym, Järvenpään Taidoseura, Sandokai Ry JuJutsu Karate-Do ja Shukokai[86][87]. Järvenpään Voimailijoista on tullut useita SM-tason painijoita sekä myös kansainvälistä menestystä. Urheilua voi myös harrastaa tanssiurheiluseura Cavalierissa[88] ja Järvenpään urheiluampujissa[89].
Järvenpäässä järjestetään Tuusulanjärven luistelumaraton yhdessä Tuusulan kunnan kanssa vuosittain helmi-maaliskuussa osana Suomen Luisteluliiton Tour de Skate -sarjaa.
Ystävyyskunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Buchholz in der Nordheide, Saksa
Jõgevamaa, Viro
Lørenskog, Norja
Olhava, Venäjä
Pasadena, Yhdysvallat
Rødovre, Tanska
Täby, Ruotsi
Vác, Unkari
Lähde:[90]
Tunnettuja Järvenpäässä syntyneitä tai asuneita henkilöitä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kulttuuri ja urheilu
- Juhani Aho (1861–1921), suomalainen kirjailija ja toimittaja [91]
- Pekka Autiovuori (s. 1946), suomalainen näyttelijä [92]
- Matti Esko (s. 1947), suomalainen iskelmälaulaja [93]
- Marjukka Halttunen (s. 1942), suomalainen näyttelijä ja kirjailija [94]
- Mikko Perkoila (s. 1950), suomalainen laulaja-lauluntekijä [95]
- Jean Sibelius (1865–1957), suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja viulisti [96]
- Eero Somervuori (s. 1979), suomalainen jääkiekkoilija
- Marko Terva-aho (s. 1972), suomalainen televisiojuontaja, toimittaja ja selostaja [97]
- Saara Törmä (s.1977), suomalainen sanoittaja, ruokatoimittaja [98]
- Altti Uhlenius (s. 1976), suomalainen muusikko ja säveltäjä [99]
- Jani Uhlenius (s. 1945), suomalainen muusikko, Suomen Työväen Musiikkiliiton puheenjohtaja
- Kristiina Vuori (s. 1967), suomalainen kirjailija [100]
- Harri Vuori (s. 1957), suomalainen taidemusiikin säveltäjä [101]
- Miska Haakana (s. 1996), tubettaja, muusikko, näyttelijä
- Yhteiskunta ja politiikka
- Pirkko Aro (1923–2012), kansanedustaja (LKP ja SDP)[102]
- Gunnar Henriksson (1905–1974), kansanedustaja (SDP)[102]
- Rauha-Maria Mertjärvi (1939–2015), kansanedustaja (Vihr.)[102]
- Eemeli Peltonen (s. 1994), kansanedustaja (SDP)[102]
- Jorma Piisinen (s. 1960), kansanedustaja (PS), juontaja[102]
- Kaarle Salmivuori (1929–2015), kansanedustaja (SDP), kaupunginjohtaja[102]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ a b Iiris Laukkanen valittiin Järvenpään uudeksi kaupunginjohtajaksi Helsingin Sanomat. 23.11.2022. Viitattu 29.11.2022.
- ↑ Kuntavaalit 2021 – Järvenpää Tieto- ja tulospalvelu. Oikeusministeriö. Viitattu 22.8.2021.
- ↑ Aino – Suuri Suomen kartasto, s. 114–115. Genimap, 2005.
- ↑ http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/region_cities/city_urban/city_maps/FI[vanhentunut linkki]
- ↑ https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px/table/tableViewLayout1/
- ↑ Google Maps google.fi.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2011 8.2.2013. Tilastokeskus. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ a b Ainola oli Jean Sibeliuksen ja Ainon rakas koti Kotiliesi.fi. 1.12.2015. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Ahola Järvenpää - Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ a b c d Järvenpään viheralueohjelma 2009–2017 Järvenpään kaupunki. 2009. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ Paikkatietoikkuna kartta.paikkatietoikkuna.fi.
- ↑ http://www.jarvenpaa.fi/liitetiedostot/editori_materiaali/353.pdf Yhdistelmäkartta kasvi- ja eläinkartoitusaineistosta (pdf-tiedosto, 542 kt)
- ↑ http://www.jarvenpaa.fi/liitetiedostot/editori_materiaali/352.pdf Virkistys- ja viheralueverkko (pdf-tiedosto, 415 kt)
- ↑ http://www.jarvenpaa.fi/sivu/index.tmpl?sivu_id=1070
- ↑ Antti Rosenberg, Rauno Selin: Suur-Tuusulan historia 3: Suomen sodasta 1808–1924 itsenäisyyden ajan alkuun, s. 179. Tuusulan kunta, 1995. ISBN 951-96452-4-1.
- ↑ Antti Rosenberg, Rauno Selin: Suur-Tuusulan historia 3: Suomen sodasta 1808–1924 itsenäisyyden ajan alkuun, s. 354. Tuusulan kunta, 1995. ISBN 951-96452-4-1.
- ↑ a b c d Antti Rosenberg: ”Järvenpää kasvaa kauppalaksi”, Tuusulan historia 4: 1920-luvun alusta 1980-luvulle, s. 32–37. Antti Rosenberg, 1998. ISBN 952-91-0288-7.
- ↑ a b Turtola, Martti: Heijastuksia. Keski-Uusimaan vuosikymmenet, s. 25-30, 40-41. Keski-Uusimaa Oy, 2000. ISBN 952-91-2136-9.
- ↑ Antti Rosenberg: ”Siirtoväen ja rintamamiesten asuttaminen”, Tuusulan historia 4: 1920-luvun alusta 1980-luvulle, s. 72–73. Antti Rosenberg, 1998. ISBN 952-91-0288-7.
- ↑ Turtola, Martti: Heijastuksia. Keski-Uusimaan vuosikymmenet, s. 69. Keski-Uusimaa Oy, 2000. ISBN 952-91-2136-9.
- ↑ a b c d e f g Antti Rosenberg: ”Järvenpään itsenäistyminen kauppalaksi”, Tuusulan historia 4: 1920-luvun alusta 1980-luvulle, s. 8–-11. Antti Rosenberg, 1998. ISBN 952-91-0288-7.
- ↑ a b c d e Antti Rosenberg: Järvenpään historia : kylästä kaupungiksi 1951–1985, s. 7–10. Antti Rosenberg, 2000. 952-91-2046-X.
- ↑ Järvenpään historiaa
- ↑ a b Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972-2020 31.3.2021. Tilastokeskus. Viitattu 8.1.2022.
- ↑ Keski-Uudenmaan maakuntamuseon lausunto rakennuslupaan
- ↑ Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Kunnallisvaalit 1976-2017 (Tilastokeskus 2017)
- ↑ Kunnallisvaalit 1988 (Tilastokeskus 1989), s. 36–37, 178.
- ↑ Kunnallisvaalit 1996 (Oikeusministeriö 1997) Kunnallisvaalit 2000 (Oikeusministeriö 27.10.2000); Kunnallisvaalit 2004 (Oikeusministeriö 2004); Kunnallisvaalit 2008 (Oikeusministeriö 2008); Kunnallisvaalit 2012 (Oikeusministeriö 1.11.2012); Kunnallisvaalit 2017 (Oikeusministeriö 3.5.2017); Kunnallisvaalit 2021 (Oikeusministeriö 23.6.2021)
- ↑ Järvenpään kaupungintalon purkulupaprosessi käynnistyi Mun Jäke. 16.9.2019. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ Tilastot: Väestö Uudenmaan liitto. Viitattu 20.3.2024.
- ↑ Järvenpää kasvaa nopeimmin Manner-Suomen kaupungeista Kuntalehti. 16.2.2018. Kuntalehti. Viitattu 15.4.2020.
- ↑ Järvenpään väestöennuste KUUMA-johtokunta. 25.5.2019. Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI. Viitattu 15.4.2020.
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ a b Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Väestö iän (1-v.), sukupuolen ja kielen mukaan alueittain 1990–2016 Tilastokeskus. 31.12.2016. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/helsingin-ortodoksinen-seurakunta
- ↑ https://jarvenpaansaalem.net/
- ↑ http://arkki.org/
- ↑ Järvenpää päätti liittyä HSL:ään vuoden 2022 alusta alkaen HSL. 22.10.2019. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ Järvenpään HSL-jäsenyyden tähtäin siirtyy vuoteen 2024 | Järvenpää www.jarvenpaa.fi. Viitattu 30.1.2022.
- ↑ HSL tavoittelee Järvenpäätä jäsenekseen junaliikenteen parannuksilla HSL.fi. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Järvenpään HSL-selvitys Järvenpää. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Riikka Laine: Järvenpään HSL-päätös viivästyy entisestään Keski-Uusimaa. 9.3.2024. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Koulut Järvenpään kaupunki.
- ↑ Järvenpäähän valmistui Suomen toiseksi suurin lukio Helsingin Sanomat. 13.8.2003. Viitattu 5.12.2020.
- ↑ Järvenpään Opisto Järvenpään kaupunki.
- ↑ Diak jättää Seurakuntaopiston kampuksen
- ↑ Kirkes = Keski-Uudenmaan kirjastoverkko Järvenpään kaupunki
- ↑ Sairaalat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri.
- ↑ Hyvinkää Akuutti Järvenpään kaupunki, jarvenpaa.fi. Viitattu 28.11.2019.
- ↑ Järvenpään Kirkko ja betonibrutalismi - ppt lataa slideplayer.fi. Viitattu 5.12.2020.
- ↑ Kirkko Järvenpään seurakunta. Viitattu 5.12.2020.
- ↑ Missä on lähin moskeija? Yle 25.10.2013.
- ↑ http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Suomen+ainoa+oikea+moskeija+J%C3%A4rvenp%C3%A4%C3%A4ss%C3%A4/HS20091201SI1UL023l6
- ↑ Julkisen taiteen kokoelma | Järvenpään taidemuseo www.jarvenpaantaidemuseo.fi. Viitattu 5.6.2024.
- ↑ Tilat|Järvenpää-talo | Korkeatasoinen kulttuuri- ja kongressikeskus jarvenpaatalo.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ TEATTERIN ESITTELY Järvenpään teatteri. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Näyttelyt & tapahtumat – Järvenpään Taideseura jarvenpaantaideseura.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Naistenpäivämessut|Järvenpää-talo | Korkeatasoinen kulttuuri- ja kongressikeskus jarvenpaatalo.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään Sibeliusviikot ry Sibelius Singing Comptetition. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Vuodet -1893 Herättäjäjuhlat. Viitattu 27.3.2022.
- ↑ Aino-areena Aino-areena. Viitattu 5.5.2022.
- ↑ Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 54. Helsinki: Patakolmonen Ky.
- ↑ Järvenpään K-Citymarket valittiin maailman parhaaksi ruokakaupaksi: ”Aivan huippujuttu!” Helsingin Sanomat. 8.11.2019. Viitattu 29.11.2019.
- ↑ Liikuntapalvelut Järvenpään kaupunki.
- ↑ Mikko Majaneva Ella Reiman: JäPSin ensimmäinen ottelu uudella Keskuskentällä sai jättisuosion Keski-Uusimaa. 28.6.2024. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Kalle Kurittu: Uusi stadion merkitsee JäPS:lle paljon – kehuja saa etenkin nämä asiat Keski-Uusimaa. 26.6.2024. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Mikko Majaneva: K-U tutustui | Tällainen on Järvenpään uusittu keskuskenttä – keskeisin uudistus vei heti huomion Keski-Uusimaa. 27.6.2024. Viitattu 9.7.2024.
- ↑ Naisten ringetten ykkössarjan startti lähestyy www.juniorihaukat.net. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ jarkkosaarikoski: Uudet Haukkasivut auki ja kausi käyntiin! Haukat. 14.8.2020. Viitattu 27.9.2020. (englanniksi)
- ↑ Kausijulkaisu JäPS edustus. Viitattu 27.9.2020. (englanniksi)
- ↑ Järvenpää nousi miesten I divisioonaan www.basket.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Miehet I Suomensarja - Kinnarin Pesis 2006 www.kipe06.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ C-pojat / P05-06 - Kinnarin Pesis 2006 www.kipe06.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpää Shukokai. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ foral.fi: Tervetuloa! - yhdistykset.jarvenpaa.fi yhdistykset.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään kaupunki www.jarvenpaa.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Järvenpään urheiluampujat www.jury.fi. Viitattu 27.9.2020.
- ↑ Welcome to Järvenpää (PDF, s. 19) (Arkistoitu versio) 2015. Järvenpään kaupunki.
- ↑ Juhani Aho | Järvenpään taidemuseo www.jarvenpaantaidemuseo.fi. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Pekka Autiovuori | Actor IMDb. Viitattu 19.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Matti Esko MagnumLive. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Marjukka Halttunen | Actress, Writer IMDb. Viitattu 19.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Mikko Perkoila -kotisivut www.perkoila.net. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Etusivu kansallisbiografia.fi. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Marko Terva-aho MagnumLive. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Oskari Lehto: Järvenpääläinen Saara Törmä on tehnyt sanoitukset lukuisiin Antti Tuiskun hittibiiseihin – nyt hänelle myönnettiin Vuoden musiikintekijä -palkinto Keski-Uusimaa. 17.2.2023. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Jani Uhlenius | Composer, Music Department, Actor IMDb. Viitattu 19.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Tammi Tammi. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ Järvenpääläinen säveltäjä Harri Vuori kertoo ensi viikolla työstään Keski-Uusimaa. 6.10.2022. Viitattu 19.7.2024.
- ↑ a b c d e f Laisi, Erno & Nuoska, Lauri: Jättihakukone julki – katso, kuinka monta kansanedustajaa on kotoisin paikkakunnaltasi Ilta-Sanomat. 27.4.2024. Viitattu 27.4.2024.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järvenpää Wikimedia Commonsissa
- Järvenpään kaupungin kotisivut
- Ylen Elävä arkisto: The Twisters Järvenpään torilla (1980) (video)
- Järvenpää-seuran kotisivut
|
1. Helsinki | 674 500 | 7. Jyväskylä | 147 746 | 13. Lappeenranta | 72 988 | 19. Porvoo | 51 289 | 25. Lohja | 45 645 |
2. Espoo | 314 024 | 8. Kuopio | 124 021 | 14. Vaasa | 68 956 | 20. Salo | 51 100 | 26. Nurmijärvi | 44 785 |
3. Tampere | 255 050 | 9. Lahti | 120 693 | 15. Hämeenlinna | 68 319 | 21. Kotka | 50 500 | 27. Tuusula | 41 338 |
4. Vantaa | 247 443 | 10. Pori | 83 106 | 16. Seinäjoki | 66 160 | 22. Kokkola | 48 295 | 28. Kirkkonummi | 41 154 |
5. Oulu | 214 633 | 11. Kouvola | 78 880 | 17. Rovaniemi | 65 286 | 23. Hyvinkää | 46 901 | 29. Rauma | 38 832 |
6. Turku | 201 863 | 12. Joensuu | 78 062 | 18. Mikkeli | 51 919 | 24. Järvenpää | 46 490 | 30. Kerava | 38 211 |
|