Älvdalenin kunta
Älvdalenin kunta (ruots. Älvdalens kommun, älvdalskaksi Övdaln, eteläsaameksi Älvdaelien tjïelte) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Älvdalen.[3]
Älvdalenin kunta | |
---|---|
vaakuna |
|
Valtio |
|
Lääni | Taalainmaan lääni |
Maakunta | Taalainmaa |
Keskustaajama | Älvdalen |
Kuntakoodi | 2039 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 6 871,91 km² |
Väkiluku (31.12.2021) ([2]) | 7 042 |
– Väestötiheys | 1,0 as./km² |
Kunnan maapinta-ala on 6 871,91 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 7 042 henkeä (31.12.2021).[2]
Alueella asuu älvdalenin kieltä puhuvia.[4][5] Kunta on myös yksi niistä kunnista, joissa on oikeus asioida viranomaisten kanssa saamen kielellä.[6]
Kunnassa sijaitsevat Fulufjälletin ja Töfsingdalenin kansallispuistot.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,63 km² peltoa,[7] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[8] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
muokkaaVuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Älvdalenin, Särnan ja Idren maalaiskunnat yhdistettiin nykyiseksi Älvdalenin kunnaksi.
Vaakuna
muokkaaNykyinen vaakuna on entisen Älvdalenin maalaiskunnan vaakuna. Myös Idren ja Särnan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
muokkaaKunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[10] |
% |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 519 | 7,4 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 33 | 0,5 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 348 | 4,9 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 135 | 87,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä,[11] mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 55 Suomessa syntynyttä,[12] mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 166 370 kruunua.[13] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.[14]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[15]
- 0–17-vuotiaat: 18,5 %
- 18–64-vuotiaat: 56,6 %
- 65 vuotta täyttäneet: 24,9 %
Älvdalenin kieli
muokkaa- Pääartikkeli: Älvdalska
Kunnan alueella puhutaan harvinaista älvdalenin kieltä, älvdalskaa. Kieli muistuttaa fääriä ja islantia eikä ruotsin osaaja ymmärrä sitä. Kieli on säilynyt osaksi siitä syystä, että alue on ollut eristyksissä vaikeiden kulkuyhteyksien päässä. Nykyään kielen puhujia on noin 2 500.
Tutkijat ovat löytäneet Älvdalenissa myös merkkejä riimukirjaimien käytöstä aina 1900-luvun alkuun saakka. Muualta Skandinaviasta riimujen käyttö on kadonnut paljon aikaisemmin.[5]
Elinkeinot
muokkaaSeuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[16][17] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) |
Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 6,9 | 6,9 | |
jalostus | 22,2 | 25,4 | |
palvelut | 69,8 | 66,6 | |
tuntematon | 1,1 | 1,0 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 2 996 | 3 263 | |
työpaikkaomavaraisuus | 91,8 |
Taajamat
muokkaaKunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,8 prosenttia.[18] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 175 asukasta.[18] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[19]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Älvdalen | 1 810 |
2 | Idre | 794 |
3 | Särna | 719 |
4 | Rot | 695 |
5 | Västermyckeläng | 279 |
6 | Evertsberg | 267 |
7 | Åsen | 246 |
8 | Brunnsberg | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
muokkaaRuotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[20]
Pientaajamat
muokkaaYli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[21]
Entiset pientaajamat
muokkaaRuotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[22]
Kunnanvaltuusto
muokkaaRuotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvdalenin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 3 | 5 | 6 | 4 | 9 | 6 | 5 | 2 | 4 | 6 | 4 | 3 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 16 | 16 | 15 | 14 | 12 | 11 | 9 | 13 | 9 | 5 | 6 | 7 | 8 | 11 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 1 | 1 | 3 | 3 | 1 | 0 | 1 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 18 | 21 | 23 | 23 | 22 | 21 | 22 | 17 | 13 | 15 | 14 | 17 | 11 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 9 | 7 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 8 | 8 | 5 | 4 | 2 | 3 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[24] | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
muokkaaVuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
muokkaaVuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[25]
- Älvdalen
- Idre-Särna
Historialliset seurakunnat
muokkaaSeuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[26] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Evertsbergs kbfd*
- ldre
- Särna
- Åsens kbfd*
- Älvdalen
- Älvdalens kbfd*
Kirkot
muokkaa-
Evertsbergin kappeli
-
Idren kirkko
-
Nornäsin kappeli
-
Särnan vanha kirkko
-
Särnan kirkko
-
Åsenin kappeli
-
Älvdalenin kirkko
Lähteet
muokkaa- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2021 Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.9.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Älvdalen Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 5.7.2016.
- ↑ Anniina Wallius: Viikinkien riimut olivat kansan käytössä Ruotsissa vielä 1900-luvulla Yle.fi. 17.5.2015. Viitattu 17.5.2015.
- ↑ a b Lise Brix: Isoleret folk i Sverige brugte runer helt op i 1900-tallet Videnskab. 6.5.2015. Viitattu 17.5.2015.
- ↑ [http://www.notisum.se/rnp/sls/sfs/20090724.PDF Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk] 30.6.2009. Svensk författningssamling. Arkistoitu 8.5.2018. Viitattu 28.10.2019. (ruotsiksi)
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS) 29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.9.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)