Kontiolahti
Kontiolahti (ruots. Kontiolax) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu 15 136 henkilöä,[2] ja sen pinta-ala on 1 029,82 km², josta 230,18 km² on vesistöjä.[1] Väestötiheys on 18,9 asukasta/km². Valtatie 6 kulkee Kontiolahden kuntakeskuksen kautta, josta on sitä pitkin naapurikaupunki Joensuuhun matkaa noin 20 kilometriä. Kontiolahti on kasvava kunta. Sitä selittää pitkälti suurempi syntyvyys ja muuttovoitto.
Kontiolahti Kontiolax |
|
---|---|
sijainti |
|
Sijainti | |
Maakunta | Pohjois-Karjalan maakunta |
Seutukunta | Joensuun seutukunta |
Kuntanumero | 276 |
Hallinnollinen keskus | Kontiolahden kirkonkylä |
Perustettu | 1873 |
Kokonaispinta-ala |
1 029,82 km² 112:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 799,64 km² |
– sisävesi | 230,18 km² |
Väkiluku |
15 136 74:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 18,93 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 21,1 % |
– 15–64-v. | 61,0 % |
– yli 64-v. | 17,9 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 97,6 % |
– ruotsinkielisiä | 0,1 % |
– muut | 2,3 % |
Kunnallisvero |
8,40 % 199:nneksi suurin 2024 [5] |
Kunnanjohtaja | Jari Tuononen |
Kunnanvaltuusto | 35 paikkaa |
2021–2025[6] • Kesk. • SDP • PS • Kok. • Vihr. |
14 10 5 4 2 |
www.kontiolahti.fi |
Kontiolahden Onttolassa toimii Pohjois-Karjalan rajavartiosto. Lisäksi Kontiorannassa toimi 31.12.2013 asti Pohjois-Karjalan Prikaati.
Maantiede
muokkaaKontiolahden naapurikunnat ovat Joensuu, Juuka, Lieksa, Liperi ja Polvijärvi.
Kontiolahdella on 183 järveä, ja vesistöjä on kunnan pinta-alasta on 22,3 prosenttia (230 km²). Suurimpia niistä ovat Höytiäinen, Kangasvesi ja Herajärvi.[7]
Kontiolahdella sijaitsee kokonaan tai osittain 11 Natura-kohdetta: Teerisaari-Sisuslahti, Soikkelin metsä, Pöllönvaara-Kruununkangas, Paiholan metsä, Kolvananuuro ja lähialueet, Kolin kansallispuisto, Jouhteninen, Huurunlampi-Sammakkolampi-Huurunrinne, Huuhkajanvaara ja Heinävaaran-Kyykänlammet.[8]
Nähtävyydet
muokkaa- Kolvananuuro on maisemallisesti ja luonnonsuojelullisesti erittäin arvokas rotkolaakso.
- Kontiolahti on tunnettu ampumahiihtokeskuksestaan. Siellä pidettiin vuoden 1999 ja 2015 ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut ja vuosittain se toimii ampumahiihdon maailmancupin osakilpailupaikkana. Ampumahiihtokeskuksessa on pitkä jäähdytetty latu, joka otetaan vuosittain käyttöön jo lokakuun alussa. Vuonna 2010 siellä aloitti kesäteatteri.
- Kotiseutukeskus. Päärakennuksen 3D-malli. Navetan 3D-malli.
- Jouhtenisen saaren luonnonsuojelualue trombituhoineen
- Höytiäisen saarten trombituhoalueet
- Vierevänniemen ranta-alue kirkonkylässä
- Jakokosken museokanava
- Mönnin 341-metrinen silta vihittiin 9. lokakuuta 2006. Pielisjoen yli johtava silta korvasi samalla Mönnin lossin. (Katso: Pielisjoen sillat)
- Mönnin-Selkien maisematie
- Kontiolahden satama[9][10][11]
-
Mönnin silta ylittää Pielisjoen.
Kyliä
muokkaaHarivaara, Herajärvi, Iiksenniitty, Jakokoski, Kontiolahti, Kontioniemi, Kulho, Kunnasniemi, Kupluskylä, Kylmäoja, Lehmo, Mönni, Onttola, Paihola, Puntarikoski, Puso, Pyytivaara, Rantakylä, Romppala, Selkie, Varparanta ja Venejoki
Paiholan kylässä sijaitsi Pohjois-Karjalan alueen psykiatrinen sairaala ja pakolaisten vastaanottokeskus.
Historia
muokkaaKontiolahti kuului aluksi Liperin kirkkopitäjään. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1873. Höytiäisen järven tulvahaitat ja toive vesijättömaasta innostivat asukkaat yrittämään kanavan rakentamista vedenpinnan laskua varten. Pato murtui halitsemattomasti vuonna 1859, ja maisema muuttui dramaattisesti.[12]
Kontiolahteen sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen Ruskealan siirtoväkeä.
Kunnanvaltuusto päätti 10.9.2007 äänin 21–14, että kunta ei osallistu kuntaliitosselvitykseen Joensuun seudun kuntien kanssa.[13]
Hallinto ja kunnallispolitiikka
muokkaaKontiolahden kunnanjohtaja on Jari Tuononen.[14] Kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 keskustalla on 14 ja SDP:llä 10 paikkaa.[6]
Tammikuussa 2013 Kontiolahti nousi otsikoihin kunnanvaltuuston jäsenen rasististen kirjoitusten vuoksi[15].
Talous
muokkaaVuonna 2015 kunnassa oli 3 417 työpaikkaa. Niistä 4,4 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 65 % palveluissa ja 28 % jalostuksessa.[16]
Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rakentaja M. Laukkanen, rakennusalalla toimiva Master yhtiöt, Paiholan yhteismetsä ja alumiinin ja sinkin painevaluun erikoistunut Alsiva Oy.[17]
Kauppa- ja teollisuusministeriö teki päätöksen uraanivaltauksesta Enon ja Kontiolahden rajalle 10. lokakuuta 2006. Päätös antaa ranskalaiselle Cogemna-yhtiölle (Compagnic Générale des Matières Nucléaires, nykyisin Areva) oikeuden uraanin ja muiden malmien etsintään.[18] Vuonna 2015 Skandinavian Uranium sai jatkoluvan. Uraanikaivoksia vastustaa alueella kansanliike.[19]
Väestönkehitys
muokkaaSeuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
muokkaaVuoden 2017 lopussa Kontiolahdella oli 14 830 asukasta, joista 10 496 asui taajamissa, 4 234 haja-asutusalueilla ja 100:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kontiolahden taajama-aste on 71,3 %.[21] Kontiolahden taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:[22]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2017) |
---|---|---|
1 | Joensuun keskustaajama* | 6 188 |
2 | Kontiolahden kirkonkylä | 3 442 |
3 | Kulho* | 633 |
4 | Paihola | 233 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lehmo ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Joensuun keskustaajamaa, joka sijaitsee pääosin Joensuun kaupungin ja osittain myös Liperin kunnan alueella. Kulhon taajama sijaitsee pääosin Kontiolahdella, mutta pieneltä osin myös Joensuussa.[22]
Liikenne
muokkaaKontiolahden alueen paikallisliikenteestä ja koululaisliikenteestä vastaa Joensuun seudun joukkoliikenne. Kontiolahdella on myös rautatieasema, jolla ei kuitenkaan ole enää henkilöliikennettä. Kunnan läpi kulkee Valtatie 6 sekä Kantatie 73 ja Kantatie 74.
Kulttuuri
muokkaaKirjasto
muokkaaKunnallisia kirjastopalveluja tarjoavat Kontiolahden kirjasto, Lehmon kirjasto sekä Kontiolahden ja Enon yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.[23][24][25][26]
Ruokakulttuuri
muokkaaKontiolahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinpaisti eli muikkutirri ja kapakalakeitto.[27]
Kulttuurihenkilöitä
muokkaaTunnettuja kontiolahtelaisia kulttuurihenkilöitä ennen ja nyt:lähde?
- Jenna Bågeberg, tangokuningatar
- Sami Hopponen, harmonikansoittaja, Kultaisen Harmonikan voittaja 2007
- Janne Kinnunen, näyttelijä
- Ilkka Kortesniemi, sanoittaja
- Aleppo Kutvonen, kirjailija
- J. F. Lagervall, näytelmäkirjailija
- Arvid Lydecken, runoilija
- Jukka Nevalainen, muusikko
- Leena Nylander, taidegraafikko, videotaiteilija
- Veronica Pimenoff, kirjailija
- Antti Puhakka, talonpoikaisrunoilija
- Jouko Puhakka, kirjailija
- Markku Pölönen, elokuvaohjaaja
- Eino Säisä, kirjailija
- Liisa Tallgrén, kirjailija
- Saara Turunen, kirjailija, ohjaaja
Urheiluseurat
muokkaa- Budoseura Tokumakai
- Höytiäisen Pursiseura
- Kontiolahden Kajastus
- Kontiolahden Urheilijat
- Kontiolahden Isku
- Kontio-Veljet
- Kulhon Kunto
- Lehmon Pallo -77
- Lehmo Balls-96
- Kontiolahden Avantouimarit
- Mönnin Veto
- FB Factor
Seurakunnat
muokkaaKontiolahdella on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kontiolahden seurakunta.[28] Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kontiolahden alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.[29]
Katso myös
muokkaaLähteet
muokkaa- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ a b Kuntavaalit 2021, Kontiolahti Oikeusministeriö. Viitattu 29.8.2021.
- ↑ Kontiolahden järvet. Järviwiki. Viitattu 3.9.2015.
- ↑ Tutustu Natura 2000 -kohteisiin kunnittain Ympäristö.fi. Viitattu 20.5.2018.
- ↑ http://www.kontiolahti.fi/documents/1992585/2294771/Kontiolahden+satama/8717c8e4-c48a-43b2-acd3-23351a31a14b (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.pohjoiskarjala.com/kunnat/kontiolahti/matkailu/satama
- ↑ http://www.höytiäisentupa.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Historian Havinaa Kontiolahti. Arkistoitu 14.12.2017. Viitattu 13.1.2018.
- ↑ Kontiolahden kunnanvaltuuston pöytäkirja 10.9.2007
- ↑ Vilpponen, Susanna: Jari Tuononen on Kontiolahden uusi kunnanjohtaja Yle Uutiset. 22.3.2021. Viitattu 29.8.2021.
- ↑ http://www.aamulehti.fi/Kotimaa/1194788580336/artikkeli/kontiolahtelaisvaltuutetun+kirjoittelut+poliisin+syyniin.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kuntien avainluvut Tilastokeskus. Viitattu 15.1.2018.
- ↑ Alueen Kontiolahti yhteisöverotiedot Yle. 1.11.2016. Viitattu 13.1.2018. (toimialakuvaukset ko. yritysten kotisivuilta)
- ↑ Kontiolahti pohjoiskarjala. Viitattu 19.5.2018.
- ↑ Kaivosyhtiö sai uraaninetsintäluvan - vastustajat rustaavat valituksia Yle. 2015. Viitattu 19.5.2018.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016 29.3.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 5.1.2018.
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ a b Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Kontiolahden kirjasto - Ota yhteyttä (Kirjastohakemisto) kirjastot.fi. Viitattu 24.2.2021.
- ↑ Kontiolahden kirjasto Vaara-kirjastot, vaara.finna.fi. Viitattu 24.2.2021.
- ↑ Lehmon kirjasto Vaara-kirjastot, vaara.finna.fi. Viitattu 24.2.2021.
- ↑ Kontiolahden ja Enon kirjastoauto (Kirjastohakemisto) kirjastot.fi. Arkistoitu 21.5.2021. Viitattu 24.2.2021.
- ↑ Kolmonen, Jaakko (toim.): Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 122–123. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
- ↑ Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/joensuun-ortodoksinen-seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla
muokkaaKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kontiolahti Wikimedia Commonsissa