Kyrsyänjärvi
Kyrsyänjärvi on keskikokoinen humusjärvi Sulkavan luoteisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 6,5 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 49 kilometriä itäkoilliseen ja Savonlinnasta 34 kilometriä länteen.[3][1][4]
Kyrsyänjärvi | |
---|---|
Valtiot | Suomi |
Paikkakunta | Sulkava |
Koordinaatit | |
Järvinumero | 04.175.1.002 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 86,2 m [1] |
Rantaviiva | 33,36 km [2] |
Pinta-ala | 6,51 km² [2] |
Tilavuus | 0,033 km³ [2] |
Keskisyvyys | 5,1 m [2] |
Suurin syvyys | 21,3 m [2] |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]
|
Maantiede
muokkaaKyrsyänjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen ja lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi levenee kaakosta luoteeseen. Järven eteläisen rannan tuntumassa aivan Kärkiharjunmäeltä (140 metriä mpy) pohjoiseen sijaitsee noin kolmen kilometrin mittainen, melko kapea vähintään kymmenen metriä syvä alue, jonka sisällä on järven syvin kohta, 21 metriä. Järven kaakkoisosassa on 14 metrin syvänne. Kyrsyänjärvestä yhdeksäsosa on vähintään kymmenen metriä syvä ja neljäsosa korkeintaan kaksi metriä syvä.[2][1]
Kyrsyänjärven keskiosassa sijaitsee neljä isoa saarta: Niittysaari, Kangassaari, Hautasaari ja Huuhtsaari. Kangassaari ja Huuhtsaari ovat yli 20 hehtaarin laajuisia. Kaikkiaan Kyrsyänjärvellä on kolmetoista saarta, joista yksi on alle aarin laajuinen luoto. Saarten yhteispinta-ala on 70 hehtaaria. Järven länsirannan ilmettä hallitsevat niemimaat ja lahdet.[2][1]
Kyrsyänjärven luusua sijaitsee järven pohjoiskolkassa, josta lähtee puolentoista kilometrin mittainen Kyrsyänjoki luoteeseen Hattulainen-järveen (84,2 metriä mpy). Kyrsyänjärveen laskee muun muassa Kaitajärvi (87,7 metriä mpy) Kissakoskea pitkin.[1]
Kyrsyänjärven rannoilla on peltoaukeita. Pääosin ranta on metsää, jonne on siroteltu pientaloja. Kyrsyän kylä sijaitsee luusuan koillisrannalla.[1]
Kyrsyänjärven ekologinen tila määriteltiin vuonna 2016 hyväksi, vesitilavuus on 33 065 000 kuutiometriä.[2][4]
Kyrsyänjärvi (04.175.1.002) kuuluu Kyrsyänjoen alueeseen (04.175), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kyrsyänjärven-Tuusjärven valuma-alue (04.17) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Kyrsyänjärvi on laajin Kyrsyänjoen alueen 49:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Hattulainen, Kalajärvi ja Souru-Riemiö.[5]
Kyrsyänjärvi on Sulkavan toiseksi laajin järvi. Lohijärvi on sitä hieman laajempi, Kulkemus jonkin verran pienempi ja Saajuu-Palovesi selvästi pienempi. Edellä mainittujen ohella Sulkavalla sijaitsee kymmenen vakavettä, joiden pinta-ala on yli neliökilometrin. Suur-Saimaan Sulkavalla sijaitsevia osia ei ole huomioitu.[6]
Lähteet
muokkaa- ↑ a b c d e f Kyrsyänjärvi, vakavesi, Sulkava
- ↑ a b c d e f g h Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 25.8.2021.
- ↑ Kyrsyänjärvi Järviwikissä. Viitattu 25.8.2021.
- ↑ a b Kostiainen, Ulla-Maija: Kyrsyänjärvi JÄRVIKALOJEN VIERASAINEPITOISUUDET ETELÄ-SAVOSSA – TARVITAANKO ALUEELLISIA SYÖNTISUOSITUKSIA. Viitattu 25.8.2021.
- ↑ Kyrsyänjoen alue (04.175) Järviwikissä. Viitattu 25.8.2021.
- ↑ Sulkava (kunta) Järviwikissä. Viitattu 25.8.2021.