Pyhäselkä
Pyhäselkä on entinen Suomen kunta ja nykyinen Joensuun kaupunginosa, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kuntaliitos Joensuun kaupungin kanssa tapahtui 1. tammikuuta 2009. Entisen Pyhäselän kunnan väkiluku oli 7 857 ihmistä,[2] ja sen pinta-ala oli 350,93 km2, josta 77,53 km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli 28,74 asukasta/km2. Keskustaajama (hallinnollinen keskus) oli Hammaslahti ja suurin taajama puolestaan Reijola. Kunnanvaltuusto oli päättänyt 17. joulukuuta 2007 yhdistymisestä Enon kunnan ohella Joensuun kaupunkiin vuoden 2009 alusta.
Pyhäselkä | |
---|---|
Entinen kunta – nykyiset kunnat: Joensuu |
|
sijainti |
|
Sijainti | |
Lääni | Itä-Suomen lääni |
Maakunta | Pohjois-Karjalan maakunta |
Seutukunta | Joensuun seutukunta |
Kuntanumero | 632 |
Hallinnollinen keskus | Hammaslahti |
Perustettu | 1925 |
Kuntaliitokset | Osa Kiihtelysvaarasta (1924) |
Liitetty | 2009 |
– liitoskunnat |
Joensuu Eno Pyhäselkä |
– syntynyt kunta | Joensuu |
Pinta-ala |
350,93 km² [1] (1.1.2008) |
– maa | 273,4 km² |
– sisävesi | 77,53 km² |
Väkiluku |
7 857 [2] (31.12.2008) |
– väestötiheys | 28,74 as./km² (31.12.2008) |
Ikäjakauma | 2007 [3] |
– 0–14-v. | 23,5 % |
– 15–64-v. | 65,0 % |
– yli 64-v. | 11,5 % |
Entisen Pyhäselän naapurikunnat olivat Joensuu, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi. Aiemmin naapurina oli myös Kiihtelysvaara, joka liittyi Joensuuhun 2005.
Pyhäselässä sijaitsee Pyhäselän vankila.
Kulttuuri
muokkaaTunnettuja Pyhäselässä asuvia kulttuurihenkilöitä ovat muun muassa kirjailija Eeva Tikka, kirjailija Matti Mäkelä, kuvataiteilija Saara Tikka, kuvataiteilija Aino Strandén-Sorvisto, taiteenkerääjä, liikemies Kyösti Kakkonen ja teatteriohjaaja Hannele Autti.
Pohjois-Karjalan Opisto Niittylahdessa on ollut aina kunnan tärkeä kulttuurikeskus. Tällä hetkellä opistossa on näyttämötyön linja, ja siihen liittyvä teatteri Väkivahva tuottaa vuosittain näytelmän, jota esitetään Niittylahden lisäksi eri puolilla maakuntaa ja Suomea.
Liikenneyhteydet
muokkaaEntistä Pyhäselän kuntaa halkoo pohjois-eteläsuunnassa valtatie 6 ja valtatie 9 sekä Karjalan rata. Hammaslahden rautatieasemalta on matkustajaliikenteen lakattua ainoastaan puutavaraliikennettä. Paikallisliikennettä Joensuun keskustaan hoidetaan nykyään linja-autoilla. Muita teitä ovat itä–länsisuuntaiset seututiet 484 Rääkkylään ja 492 Kiihtelysvaaraan.
Pyhäselässä syntyneitä, asuneita tai vaikuttaneita henkilöitä
muokkaa
|
|
Kylät
muokkaaTämän artikkelin tai sen osan paikkansapitävyys on kyseenalaistettu. Voit auttaa varmistamaan, että kyseenalaistetut väittämät ovat luotettavasti lähteistettyjä. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: eri kyliä mallineessa ja artikkelissa |
Entisen Pyhäselän alueella olevia kyliä ovat keskustaajama Hammaslahden lisäksi Kumpu, Mulo, Niittylahti, Niva, Reijola, Rekivaara, Suhmura ja Ohvana
Kirjallisuutta Pyhäselästä
muokkaa- Karhu, Jani (toim.): Pyhäselän kunta 1925–2008. Kust. Hammaslahden seudun kyläyhdistys ja Mulo-Niittylahden kyläyhdistys, 2015. ISBN 978-952-93-6471-8
Ajankohtaista
muokkaaKunnanjohtaja
muokkaaViimeinen kunnanjohtaja oli vuoden 2007 alusta kunnan talous- ja hallintojohtajana toiminut Jere Penttilä. Hänen edeltäjänsä Lasse Haaranen siirtyi Joensuun Yrityskiinteistöt Oy:n toimitusjohtajaksi 1. maaliskuuta 2007.
Kuntaliitos Joensuuhun
muokkaaPyhäselän kunnanvaltuusto päätti 15. helmikuuta 2007, että kunta osallistuu Joensuun kanssa tehtävään kuntaliitosselvitykseen [5]. Kunnanvaltuusto päätti 17. joulukuuta 2007 liittyä 1. tammikuuta 2009 alkaen Joensuun kaupunkiin [6][7]. Kuntaliitos toteutui sittemmin päätöksen mukaisesti.
Ruokakulttuuri
muokkaaPyhäselän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynirokka, perunasoseesta ja ohrajauhosta leivottu perunakakkara, lohkopiirakka ja mustikkasoppa.[8]
Lähteet
muokkaa- ↑ Suomen pinta-ala kunnittain 1.1.2008 1.1.2008. Maanmittauslaitos. Viitattu 1.1.2009.
- ↑ a b Läänien, maistraattien, kihlakuntien ja kuntien asukaslukutiedot suuruusjärjestyksessä 31.12.2008. Väestörekisterikeskus. Viitattu 8.1.2009.
- ↑ Väestö iän ja sukupuolen mukaan alueittain 31.12.2007. Tilastokeskus. Viitattu 15.12.2017.
- ↑ Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa. Helsingin Sanomat, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
- ↑ Pyhäselän kunnanvaltuuston pöytäkirja 15.2.2007
- ↑ http://www.yle.fi/uutiset/kotimaa/oikea/id77814.html
- ↑ http://www.pyhaselka.fi/main.site?action=news/view&id=109&ngid=2
- ↑ Kolmonen, Jaakko (toim.): Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 134. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
Aiheesta muualla
muokkaaKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhäselkä Wikimedia Commonsissa