Sonkajärvi
Sonkajärvi (aik. Rutakko) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kunnassa asuu 3 637 ihmistä[2] ja sen pinta-ala on 1 576,79 km2, josta 110,86 km2 on vesistöjä[1]. Väestötiheys on 2,48 asukasta/km2. Sonkajärven naapurikunnat ovat Iisalmi, Kajaani, Lapinlahti, Rautavaara, Sotkamo ja Vieremä.
Sonkajärvi | |
---|---|
sijainti |
|
Sijainti | |
Maakunta | Pohjois-Savon maakunta |
Seutukunta | Ylä-Savon seutukunta |
Kuntanumero | 762 |
Hallinnollinen keskus | Sonkajärven kirkonkylä |
Perustettu | 1922 |
Kokonaispinta-ala |
1 576,79 km² 68:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 1 465,93 km² |
– sisävesi | 110,86 km² |
Väkiluku |
3 637 199:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 2,48 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 12,2 % |
– 15–64-v. | 53,4 % |
– yli 64-v. | 34,5 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 98,7 % |
– ruotsinkielisiä | 0,1 % |
– muut | 1,2 % |
Kunnallisvero |
8,60 % 181:nneksi suurin 2024 [5] |
Kunnanjohtaja | Simo Mäkinen |
Kunnanvaltuusto | 21 paikkaa |
2021–2025[6] • Kesk. • PS • SDP • Kok. • Vas. • KD |
10 5 3 1 1 1 |
www.sonkajarvi.fi |
Sonkajärvellä on kaksi taajamaa: Sonkajärven kirkonkylä (Rutakko) ja Sukeva. Sonkajärvi on kumpuilevaa runsassoista maata, jonka halki kulkee Sonkajärven reitti. Sonkajärvellä on myös Sukevan vankila ja rautatieasema. Rautatieasemalta on VR:n henkilöjunayhteys pohjoiseen Kajaanin ja Oulun suuntaan sekä etelään Iisalmen ja Kuopion suuntaan. Sonkajärvellä on myös Sonkajärvi-Jyrkän lentokenttä (EFSJ), joka on ollut pääosin lannoituskoneiden ja Puolustusvoimien käytössä. Linja-autot liikennöivät Sonkajärven ja Iisalmen välillä koulujen lukuvuoden aikoina.
Kouluja on Sonkajärven kirkonkylällä (Rutakon koulu, Lyseotien koulu, Sonkajärven lukio) ja Sukevalla (Sukevan koulu). Suurimmat työnantajat ovat Sonkajärven kunta, Komsor Oy, Sukevan vankila ja talotehdas Omatalo Oy, joka sijaitsee Rutakolla. Omatalo Oy ajautui kuitenkin konkurssiin tammikuussa 2021.[7]
Sonkajärvellä järjestetään vuosittain Eukonkannon MM-kilpailut.
Historia
muokkaaRutakon hautausmaasta 1800-luvulla löydetty ”väkäräksi vääntynyt” rautakautinen keihäänkärki.
Saamelaiskausi
muokkaaRunsaasti paikannimistöön liittyvää aineistoa ja myös kirjallisia tietoja. Koko Ylä-Savoa nimitetty vuosien 1551 ja 1554 verokirjoissa Lapinkorveksi. Viimeiset saamelaiset muuttivat pois Ylä-Savosta noin 1650.[8]
Nimistöä
muokkaaSukevalla Lapin-Eskelilä, Vänninmäessä Lapinjoki ja Lapinjärvet. Rutakolla Lapinkoski ja Lapinmäki. (Nykyisen vesitornin ympäristö on Lapinmäen luoteispäässä.) Uurassa Petralampi, Vehmasjärvellä Kouta-Keino pikkujärvet. Asuinpaikkoja todettu Rutakolla, Kiltuanjärven rannalla ja Sukevan Lapinkylällä.
Eräilykausi
muokkaaHämeenmäki paikannimenä lienee merkkinä hämäläistenkin eräretkistä. Eri rajankäynneissä 1400–1700-luvuilla jäi Sonkajärvi savolaisten eräalueeksi. Eränkäynti tapahtui Säämingin seuduilta Venäjän valtakunnan alueelle, sillä vasta 1595 Täyssinän rauhassa alue liitettiin Ruotsiin. Tuolloin oli täällä jo pysyvää asutusta mm. anekkikirjojen ansiosta. Eräilykauden paikannimistöä ovat Savonvirta ja Savonlampi.
Uudisasutus
muokkaaIisalmen kymmenyskunnan heinä- ja viljaluettelossa mainitaan ensi kerran vuonna 1525 mm. Swänninmäkij, Songajerffwij, Venäijrff ja Sälöis. Vanhimpia sukuja Huttuset, Hyvöset, Tuoviset ja Räsäset. Jo varhain veroluettelossa näkyvät Svänniset, Juntuset, Eskeliset ja Komulaiset. Rönkkö on tullut aluksi Huttusten vävyksi ja perustanut Rutakolle Huttusten sukukunnan lisäksi Rönkköjen sukukunnan. Huttusten sukukunnalla oli vuonna 1561 kaksi taloa, mutta 1663 verokirjan mukaan Huttusten sukukunnalla olivat hallinnassaan Viitaan, Laa'an, Kilpisaaren, Oinasjärven ja Petäjäjärven kylät. Aluksi uudisasukas asui nykymittapuun mukaan omalla luvallaan, mutta 20. huhtikuuta 1542 Kustaa Vaasa antoi asetuksen, joilla ei asuttu, kuuluivat Jumalalle, kuninkaalle ja Ruotsin kruunulle ja vakinaiset asukkaat näin voitiin katsoa saaneen alueensa virallisestikin itselleen. Uusia tiloja syntyi sen jälkeen anekkikirjoilla. Hallinnollisesti kuuluttiin 1625 asti Tavinsalmen pitäjään. Em. vuonna syntyi Iisalmen seurakunta ja samalla pitäjä, johon tuolloin kuuluivat Iisalmi, Sonkajärvi, Kiuruvesi, Pielavesi, Lapinlahti, Nilsiä, Varpaisjärvi ja Vieremä. Rutakolle tuli oma rukoushuonekunta 1854. Siihen kuuluivat Rutakon, Oinasjärven, Sonkajärven, Kilpisaaren ja Petäjäjärven kylät. Erohetkellä oli Rutakon rukoushuonekunnassa 556 asukasta, jotka pitivät omia epävirallisia pitäjänkokouksiaan. Sonkajärvi erosi vuonna 1922 Iisalmen maalaiskunnasta. Sonkajärven seurakunta oli eronnut jo vuonna 1920.
Väestönkehitys
muokkaaSeuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
muokkaaVuoden 2017 lopussa Sonkajärvellä oli 4 075 asukasta, joista 1 730 asui taajamissa, 2 320 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sonkajärven taajama-aste on 42,7 %.[10] Sonkajärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:[11]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2017) |
---|---|---|
1 | Sonkajärven kirkonkylä | 1 340 |
2 | Sukeva | 390 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat
muokkaaVuoden 2018 aluejaon mukaan Sonkajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[12]
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sonkajärvellä toimii Sonkajärven helluntaiseurakunta.[13]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sonkajärven alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.[14]
Entiset seurakunnat
muokkaaSeuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sonkajärven kunnan nykyisellä alueella.[12]
- Sukevan seurakunta (liitetty Sonkajärven seurakuntaan 2005)
Keskusta
muokkaa-
Sonkajärven kunnantalo.
-
Sonkajärven koulukeskus.
-
Pääkirjasto.
-
Terveyskeskus.
Sonkajärven keskustassa on koulukeskus (Rutakon koulu, Lyseotien koulu ja Sonkajärven lukio)[15], kirjasto, terveyskeskus, Osuuspankki, kunnantalo, K-Market, S-market, liikuntahalli, jäähalli (Omatalo ICE), kolme ravintolaa, kukkakauppa ja hautaustoimisto ja muutama kampaamo.
Kylät
muokkaaAittokoski, Haajaissydänmaa, Haapajärven Sydänmaa, Harva, Hernejärvi, Jyrkkä, Kaarakkala, Kalliomäki, Kalliosuo, Kainuunmäki, Kauppilanmäki, Kilpisaari, Koirakoski, Kukkopuro, Laaka, Mansikkavirta, Muuraisjärvi, Oinasjärvi, Paisua, Petäjäjärvi, Petäys, Päsmäri, Rutakko, Ryhälänmäki, Savonvirta, Sonkajärvi, Sonkakoski, Sukeva, Sälevä, Toivakko, Ulmala, Uuraa, Vehmasjärvi, Viitaa, Vänninmäki.
Käyntikohteita
muokkaa- Sonkajärven kivikirkko (J. D. Stenbäck, 1910),
- Jyrkkäkosken rautaruukki
- Sonkajärven kotiseutumuseo
- Kansainvälinen Pullomuseo[16][17]
- Nurmijoen reitti
- Raudanjoen ylittävä Männikön museosilta Sukevan kylässä
- Sukevan rautatieasema
- Talaskankaan luonnonsuojelualue
- Sonkajärven tsasouna
- Sukevan tsasouna
Tunnettuja sonkajärveläisiä
muokkaa- Ismo Eskelinen, muusikko
- Kalevi Eskelinen, kilpapyöräilijä
- Kalle Eskelinen, maastohiihtäjä
- Antti Holma, näyttelijä
- Tuukka Huttunen, näyttelijä
- Johanna Jauhiainen, näyttelijä
- Mirkka Kallio, ohjaaja
- Jaakko Kauppinen, muusikko
- Timo Kämäräinen, muusikko
- Jiri Nissinen, jalkapalloilija
- Ilkka Pikkarainen, jääkiekkoilija
- Paavo Ruotsalainen, kirjailija
- Olavi Rytkönen, toimittaja
- Päivi Räsänen, poliitikko
- Tahvo Rönkkö, poliitikko
- Matti Turunen, näyttelijä
- Jussi Vatanen, näyttelijä
- Juha Virtanen, jääkiekkoilija
- Ville Väisänen, Mannerheim-ristin ritari
Ruokakulttuuria
muokkaa1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Sonkajärven perinneruoaksi valittiin tuuvinkivelli eli perunavelli.[18]
Katso myös
muokkaa- Rutakko – Sonkajärven kuntaa edeltänyt laiton kunta
- Lappalaiset – lappalaiset-nimityksen historia ja vaikutus paikannimistöihin
- Sonkajärven Yrittäjät – Savon Yrittäjien paikallisyhdistys
- Sonkajärven kirjasto
- Sonkajärven terveyskeskus
- Luettelo Sonkajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet
muokkaa- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ Kuntavaalit 2021, Sonkajärvi Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
- ↑ Korona oli viimeinen niitti: Talonvalmistaja Omatalo konkurssiin www.iltalehti.fi. Viitattu 5.1.2021.
- ↑ Kauko Pirinen. Savon historia II:2. Pieksämäki 1982, 329.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016 29.3.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 9.1.2018.
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 6.12.2018.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 6.12.2018.
- ↑ a b Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ Seurakunnat Suomen helluntaikirkko. Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/iisalmen-ortodoksinen-seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Arkistoitu kopioOpetus ja koulutus sonkajarvi.fi. Arkistoitu 9.8.2020. Viitattu 27.5.2020.
- ↑ Kaikkea sitä esitelläänkin: Nämä ovat Suomen erikoisimmat museot, Studio55, MTV3 18.1.2012. Viitattu 21.10.2014.
- ↑ Saarikoski, Sonja: HS kiersi Suomen oudoimmat nähtävyydet: Lähtisitkö Kusikivelle tai ufojärvelle? Helsingin Sanomat 27.7.2014. Viitattu 22.10.2014.
- ↑ Savossa äänestettiin pitäjille nimikkoruoat. Helsingin Sanomat, 20.9.1984, s. 19. Näköislehden aukeama (tilaajille).
Aiheesta muualla
muokkaaKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sonkajärvi Wikimedia Commonsissa