Varsovan herttuakunta
Varsovan herttuakunta (puol. Księstwo Warszawskie, ransk. Duché de Varsovie) oli Napoleonin perustama, Preussilta valloittamistaan maista vuonna 1807 muodostama Ranskan liittolaisvaltio. Varsovan herttuakunnan olemassaolo päättyi Wienin kongressiin vuonna 1815, jolloin maa jaettiin Preussin, Itävallan ja Venäjän kesken.
Varsovan herttuakunta Księstwo Warszawskie (puolaksi) Duché de Varsovie (ranskaksi) |
|
---|---|
1807–1815 |
|
Valtiomuoto | herttuakunta |
osa | Ranskan keisarikuntaa (personaaliunionissa Saksin kuningaskunnan kanssa) |
Herttua |
Fredrik August I (1807–1815) |
Pääministeri |
Stanisław Małachowski (1807) Ludwik Szymon Gutakowski (1807–1808) Józef Antoni Poniatowski (1808–1809) Stanisław Kostka Potocki (1809–1815) |
Pääkaupunki | Varsova |
Pinta-ala | |
– yhteensä | 104 000[1] km² |
Uskonnot | katolisuus |
Kielet | puola, ranska, saksa |
Valuutta | zloty |
Edeltäjät |
|
Seuraajat |
|
Historia
muokkaaHerttuakunnan synty
muokkaaPuolalaisten ja Napoleonin välinen yhteistyö alkoi jo 1700-luvun lopussa. Napoleonin Italian-armeijassa palveli puolalainen legioona. Se osallistui taisteluihin Itävaltaa ja Italiaa vastaan ja jopa Haitin vallankumouksen kukistamiseen. Puolalaisen legioonan johtajan Jan Henryk Dąbrowskin tavoitteena oli saada Napoleon tukemaan Puolan itsenäisyyden palauttamista.[2] Puolalaiset tukivatkin Napoleonin sotaa Preussia vastaan järjestämällä kansannousun Posenissa vuonna 1806, ja Napoleon voitti kapinassa heikentyneen Preussin. Napoleonin valloitettua Preussin alueet niille perustettiin kaksi puolalaista valtiota, Danzigin tasavalta[3] ja Varsovan herttuakunta. Niiden nimissä ei haluttu käyttää sanaa Puola, jotta Napoleonin ja Venäjän solmima Tilsitin sopimus ei vaarantuisi.
Dąbrowskin ystävä Józef Wybicki sävelsi herttuakunnan Italian-sotaretken hymniksi masurkan Puolalaisten legioonien laulu Italiassa, josta myöhemmin tuli Dąbrowski-masurkaksi kutsuttu Puolan kansallislaulu.[2]
Loppuvaiheet
muokkaaNapoleon nimitti vuonna 1807 Varsovan herttuakunnan hallitsijaksi Saksin kuningas Fredrik August I:n.[4] Toimenpiteen taustalla oli Napoleonin halu saada armeijaansa lisää sotilaita ja herttuakunnassa pantiinkin toimeen yleinen asevelvollisuus. Prinssi Józef Antoni Poniatowskin komennossa puolalaisten armeija taisteli menestyksekkäästi Itävaltaa vastaan vuonna 1809. Voiton jälkeen herttuakuntaan liitettiin Itävallalta vallattu Länsi-Galitsia. Liitoksen jälkeen herttuakunnan koko oli noin 150 000 neliökilometriä ja siellä oli neljä miljoonaa asukasta.[5] Napoleonin Suuren armeijan Venäjän-sotaretkellä puolalaiset muodostivat 100 000 miehen joukollaan Napoleonin suurimman liittolaisarmeijan. Puolalaisia taisteli Ranskan rinnalla vielä sotaonnen käännyttyäkin, esimerkiksi Leipzigin taistelussa vuonna 1813.[6]
Varsovan herttuakunta jaettiin sodan loppuselvittelyssä Wienin kongressissa Venäjän, Preussin ja Itävallan kesken.[7]
Lähteet
muokkaa- Hovi, Kalervo: Puolan historia. Otava, 1993. ISBN 951-1-11207-4.
Viitteet
muokkaa- ↑ The Duchy of Warsaw napoleon.org. Viitattu 13.8.2022. (englanniksi)
- ↑ a b Hovi 1993, s. 68.
- ↑ Røhr, Anders: Otavan suuri maailmanhistoria. Kartasto-osa, s. 70. Suomentanut Laura Kolbe. Helsinki: Otava, 1983. ISBN 951-1-07458-X.
- ↑ Nenonen, Kaisu-Maija; Teerijoki, Ilkka: Historian suursanakirja, s. 787. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.
- ↑ Hovi 1993, s. 69.
- ↑ Hovi 1993, s. 70.
- ↑ Hovi 1993, s. 71.
Aiheesta muualla
muokkaaKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varsovan herttuakunta Wikimedia Commonsissa
Ranskan vasallit | Balkanilla | Illyrian provinssit | |||
Saksassa | Cisrhenia • Danzig • Mainz | ||||
Irlannissa | Connaught | ||||
Italiassa | Alba • Ancona • Bergamo • Bologna • Brescia • Cisalppinia • Cispadania • Crema • Etruria • Italia • Liguria • Parthenopaea • Pescara • Rooma • Subalppinia • Tiberina • Transpadania | ||||
Alankomaissa | Batavia • Bouillon | ||||
Sveitsissä | Helvetia • Lemania • Raurakia • Rhodania • Sveitsin konfederaatio | ||||
Muut Napoleonin luomat valtiot | Saksassa | Reinin liitto • Berg • Frankfurt • Leyen • Westfalen • Würzburg | |||
Italiassa | Etruria • Italia • Napoli | ||||
Alankomaissa | Hollanti | ||||
Puolassa | Varsova |
Puolan valtiot, protektoraatit, autonomiset valtiomuodostelmat sekä epäautonomiset hallintoalueet Puolan kuningaskunta 1320–1333 | Puolan kuningaskunta 1385–1569 | Puola-Liettua 1569–1795 | Varsovan herttuakunta 1807–1815 | Puolan kuningaskunta 1815–1867 | Veikselin aluepiiri 1867–1915 | Puolan kuningaskunta 1916–1918 | Puolan tasavalta (1918–1939) | Puolan kenraalikuvernementti 1939–1944 | Puolan tasavalta (1945–1952) | Puolan kansantasavalta (1952–1989) | Puolan tasavalta 1989– |