Venäläiset
Venäläiset (ven. русские, russkije) on noin 135 miljoonan ihmisen itäslaavilainen, venäjän kieltä puhuva Euroopan suurin kansa.
Venäläiset русские/russkije |
|
---|---|
Väkiluku | 135 miljoonaa |
Asuinalueet |
15 600 |
Kielet | venäjä |
Uskonnot | ortodoksinen kristinusko |
Venäläisten alueellinen jakautuminen
muokkaaVenäläiset asuvat pääasiassa Venäjän federaatiossa, jonka väestöstä he muodostavat 79,8 prosenttia, eli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 116 miljoonaa henkeä, mutta myös laajamittaisesti Venäjän federaation ulkopuolella, enimmäkseen muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Venäläiset ovat myös yksi Kiinan virallisesti tunnustamasta 56 etnisestä ryhmästä.
Väestökarttoja
muokkaaSeuraavat kartat kuvaavat venäläisten osuutta väestöstä entisissä neuvostotasavalloissa Venäjällä, Baltian maissa, Valko-Venäjällä, Ukrainassa, Romaniassa ja Kazakstanissa.
-
Venäläiset entisissä neuvostotasavalloissa vuonna 1994.
-
Venäjän venäläiset 2010.
-
Valko-Venäjän venäläiset vuoden 2019 väestönlaskennassa.
-
Ukrainan venäläiset vuonna 2001 (punaisella).
-
Lipovan venäläiset Romaniassa vuonna 2002.
-
Kazakstanin venäläiset vuonna 2021.
Uskonto
muokkaaValtaosa venäläisistä on uskonnoltaan ortodokseja. Ortodoksisella kirkolla on kautta historian ollut merkittävä rooli venäläisten kansallisen identiteetin kehityksessä, ja nykyaikana se on olennainen osa venäläisten kansallista kulttuuria. Neuvostoliiton uskontoihin kohdistaman sortopolitiikan takia moni venäläinen ei kuitenkaan varsinaisesti kuulu mihinkään kirkkoon.
Alkuperä
muokkaaNykyiset venäläiset, eli niin sanotut isovenäläiset, ovat muodostuneet suuresta joukosta muinaisia slaavilaisia, balttilaisia ja suomalais-ugrilaisia heimoja, sekä viikinkejä ja niihin sulautuneita muita väestöaineksia. Novgorodin ja Kiovan hallinnon hajottua 1100-luvulla väestöaineksesta erottuivat vuosisatojen kuluessa nykyiset venäläiset, eli isovenäläiset, valkovenäläiset ja ukrainalaiset, eli niin sanotut vähävenäläiset.
Myöhemmin, laajassa mitassa 1800-luvulta, venäläiset ovat levittäytyneet Euroopan puoleisen Venäjän ulkopuolelle Keski-Aasiaan sekä Siperiaan, jossa he ovat nykyisin enemmistökansallisuutena. Venäläinen väestö on sulattanut itseensä suuren määrän erilaisia alkuperäiskansallisuuksia. Tämä prosessi jatkuu edelleen, ja sen seurauksena venäläinen kansa on geneettisesti kirjava, mutta kulttuurisesti ja kielellisesti yhtenäinen kokonaisuus.
Lähteet
muokkaa- Heikki Kirkinen: Venäjän historia. Otava, 2004. ISBN 951-1-15799-X.
Viitteet
muokkaaTämän artikkelin tai sen osan viitteitä on pyydetty muotoiltavaksi. Voit auttaa Wikipediaa muotoilemalla viitteet ohjeen mukaisiksi, esimerkiksi siirtämällä linkit viitemallineille. |
- ↑ [1]
- ↑ [2]
- ↑ [3]
- ↑ Belarus The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ a b c [4]
- ↑ [5]
- ↑ Viro The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ Liettua The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ Moldova The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ [6]
- ↑ [7]
- ↑ Azerbaidžan The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ Tadžikistan The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ Georgia The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
- ↑ [8]
- ↑ [9]
- ↑ Finland The World Factbook. Washington, DC: Central Intelligence Agency. (englanniksi)
Aiheesta muualla
muokkaa- Venäläiset ja suomensukuiset: saman kehdon lapsia. Carelia, 2002, nro 4. Artikkelin verkkoversio.
- Leena Liukkonen: Venäläiset tulevat! Siltala. 2013. ISBN10: 9522341592.