Ero sivun ”Suomen Pankki” versioiden välillä
[arvioimaton versio] | [arvioimaton versio] |
Poistettu sisältö Lisätty sisältö
Ei muokkausyhteenvetoa Merkkaukset: Tämä muokkaus on kumottu Visuaalinen muokkaus |
Ei muokkausyhteenvetoa |
||
(24 välissä olevaa versiota 12 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 2:
| järjestön_nimi = Suomen Pankki
| muutnimet = {{k-sv|Finlands Bank}}
|
| kuva = Snellmaninaukio Helsinki.jpg
| kuvankoko =
| kuvateksti = Suomen Pankin
| perustettu = [[1811]]
| perustaja = [[Aleksanteri I (Venäjä)|Aleksanteri I]]
Rivi 11 ⟶ 12:
| puheenjohtaja = [[Olli Rehn]]
| puheenjohtajan-nimike = [[Suomen Pankin pääjohtaja|Pääjohtaja]]
| kotisivu = https://www.suomenpankki.fi/
}} {{Suomen politiikka}}
'''Suomen Pankki''' ({{k-sv|Finlands Bank}}, lyhenne SP<ref name=kotus>{{Verkkoviite | Osoite = http://www.kotus.fi/index.phtml?s=2149 | Nimeke = Lyhenneluettelo | Ajankohta = 20.12.2013 | Julkaisija = Kotimaisten kielten keskus | Viitattu = 1.3.2014 | arkisto = https://web.archive.org/web/20131012150547/http://www.kotus.fi/index.phtml?s=2149 | arkistoitu = 12.10.2013 }}</ref>) on [[Suomi|Suomen]] [[keskuspankki]] ja jäsenenä [[Euroopan keskuspankki|Euroopan keskuspankin]] valvomassa [[Euroopan keskuspankki]]järjestelmässä (EKPJ). Suomen pankin pääkonttori sijaitsee [[Helsinki|Helsingin]] [[Kruununhaka|Kruununhaassa]] [[Snellmaninkatu (Helsinki)|Snellmaninkadun]], Rauhankadun, Kirkkokadun ja [[Unioninkatu|Unioninkadun]] rajaamalla tontilla. Vuonna 1883 valmistuneen pankkirakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti [[Ludwig Bohnstedt]]. Suomen Pankin perusti vuonna 1811 keisari [[Aleksanteri I (Venäjä)|Aleksanteri I]] Porvoon valtiopäivien esityksestä [[Turku]]un nimellä [[
Suomen Pankin ensisijaisena tavoitteena on [[Euroopan unioni|EU]]:n perustamissopimuksen mukaisesti pitää yllä hintavakautta [[euroalue]]ella ja Suomessa. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta.<ref>[http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1998/19980214 Laki Suomen Pankista (214/1998), 1 §]</ref> Suomen Pankki toimii [[eduskunta|eduskunnan]] takuulla, ja sitä valvovat eduskunnan valitsemat [[Eduskunnan pankkivaltuusto|pankkivaltuutetut]].<ref>[http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990731 Suomen perustuslaki, 91 §] {{Wayback|1=http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990731 |päiväys=20120423074406 }}</ref>
Suomen Pankin pääjohtaja on [[Olli Rehn]],<ref>[https://www.suomenpankki.fi/fi/suomen-pankki/organisaatio/johtokunta/ Johtokunta] Suomen Pankki</ref> joka nimitettiin pääjohtajaksi edellisen pääjohtajan [[Erkki Liikanen|Erkki Liikasen]] luovuttua tehtävästä heinäkuussa [[2018]]. Suomen Pankissa työskentelee noin 380 henkeä<ref>[https://www.suomenpankki.fi/fi/suomen-pankki/organisaatio/ Organisaatio] Suomen Pankki Viitattu 19.8.2018</ref>.
Rivi 21 ⟶ 23:
==Historia==
[[Tiedosto:Stamp 1961 - Bank of Finland 150 years.jpg|thumb|Suomen postilaitos julkaisi vuonna 1961 postimerkin Suomen Pankin 150-vuotisen toiminnan kunniaksi. Postimerkissä kuvattuna Suomen Pankin päärakennus Helsingissä ja sen edessä oleva [[J. V. Snellmanin patsas]].]]
Ruotsin vallan aikana 1700-luvulla Säätyjen Pankki myönsi myönsi kiinnelainoja korkea-arvoisille ja vaikutusvaltaisille säätyläisille. Autonomian aikana Suomen Pankki täytti Säätyjen Pankin jättämän aukon.<ref>{{Kirjaviite|Tekijä=Kuisma, Markku|Nimeke=Helsingin pitäjän historia III. Isostavihasta maalaiskunnan syntyyn 1713-1865|Vuosi=1991|Sivu=147|Julkaisija=Vantaan kaupunki|Isbn=951-8959-12-9}}</ref> Suomen Pankki perustettiin vuonna 1811 nimellä ''[[Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa]]''. Perustamisen tarkoituksena oli irrottaa [[Suomen suurruhtinaskunta]] [[Ruotsi]]n rahaliikenteestä.<ref name="heikinheimo">{{Kirjaviite | Tekijä = Heikinheimo, Marianne ym. | Nimeke = Suomen Pankin konttori : rakennushistoriaselvitys, Kotka | Vuosi = 2019 | Sivu = 14–16, 27 | Julkaisupaikka = Helsinki | Julkaisija = Senaatti-kiinteistöt ; Ark-byroo | Isbn = 978-952-36801-6-6 | www = https://www.senaatti.fi/app/uploads/2019/10/2019_arkbyroo_Kotka_Suomen-pankki_RHS.pdf | Tiedostomuoto = PDF}}</ref> Pankki antoi lainoja ja otti vastaan talletuksia. Yksityishenkilöiden talletukset olivat kuitenkin korottomia. Sen vuoksi vain harvat käyttivät mahdollisuutta säilyttää varojaan pankissa.<ref name="urbans">{{Kirjaviite|Tekijä=Urbans, Runar|Nimeke=Suomen säästöpankkilaitos 1822–1922|Vuosi=1963|Sivu=40|Julkaisupaikka=Helsinki|Julkaisija=Suomen Säästöpankkiliitto}}</ref> Suomen Pankki toimi aluksi [[Turku|Turussa]], kunnes se vuonna 1819 siirrettiin Helsinkiin useiden muiden virastojen tapaan.<ref name="heikinheimo"/>
[[Tiedosto:Suomen Pankki. Bank of Finland. Pride Week 2022 (2).jpg|thumb|left|upright=0.6|Suomen Pankki liputti [[Helsinki Pride|vuonna 2022 Pride-viikon]] kunniaksi.]]
Helsingissä pankki toimi aluksi 1819-1824 [[Sederholmin talo]]ssa<ref>{{Lehtiviite | Otsikko = Kauppiassuvun muistomerkki | Julkaisu = Helsingin Sanomat | Ajankohta = 20.12.1966 | Sivut = 26 | www = https://nakoislehti.hs.fi/276fb2b5-59e7-48d5-a0c1-6b1aab2c5857/26 | www-teksti = HS Aikakone (vain tilaajille) | Viitattu = 30.8.2023}}</ref> ja 1824–1883 [[Senaatintalo]]ssa, jonka jälkeen se muutti nykyiseen pääkonttorirakennukseen. Vuonna 1868 Suomen Pankki siirrettiin [[Suomen senaatti|senaatilta]] [[Suomen säätyvaltiopäivät|säätyvaltiopäivien]] alaisuuteen ja vuodesta 1907 lähtien se on toiminut [[Eduskunnan pankkivaltuusto]]n valvonnassa. Eduskunta nimitti tuolloin myös Suomen Pankin tilintarkastajat.<ref name="heikinheimo"/><ref>{{Kirjaviite|Tekijä=Tanner, Väinö|Nimeke=Nuorukainen etsii sijaansa yhteiskunnassa|Vuosi=1951|Sivut=354-360|Julkaisija=Tammi}}</ref> [[Suomen sisällissota|Sisällissodan]] aikana Suomen Pankin pääkonttori ja rintamalinjan eteläpuolelle jääneet haarakonttorit toimivat kolmen kuukauden ajan punaisten [[Suomen kansanvaltuuskunta|kansanvaltuuskunnan]] alaisuudessa.<ref>{{Verkkoviite | Osoite = http://itsenaisyys100.fi/suomen-pankki-sisallissodan-aikana-1918/ | Nimeke = Suomen Pankki sisällissodan aikana 1918 | Tekijä = Ikonen, Vappu | Julkaisu = Svinhufvud – Suomen itsenäisyyden tekijät ja vaiheet | Ajankohta = 2016 | Julkaisija = Suomi 100 -hanke | Viitattu = 30.4.2020}}</ref>
Suomen Pankin ensimmäiset haarakonttorit perustettiin vuonna 1840 Turkuun ja [[Vaasa]]an. Myöhemmin 1800-luvulla haarakonttorit perustettiin muiden [[Suomen läänit|läänien]]
Rivi 40 ⟶ 43:
# huolehtia toimintansa kannalta tarpeellisten [[tilasto]]jen laatimisesta ja julkaisemisesta.<ref>Laki Suomen pankista, 3 §</ref>
Suomen Pankki tarjoaa nykyisin rahahuoltopalveluita eli luovuttaa seteleitä ja kolikoita ja vastaanottaa rahan palautuksia ainoastaan yksityisiltä laskentakeskuksilta, jotka puolestaan palvelevat rahalaitoksia. Käteistä lajitellaan ja sille tehdään aitous- ja kuntotarkastuksia sekä Suomen Pankissa että laskentakeskuksissa. Suomen Pankin suljettua vuonna 2019 viimeisen haarakonttorinsa Oulussa se tarjoaa operatiivisia rahahuollon palveluita ainoastaan Vantaan konttorissa.<ref>[https://www.suomenpankki.fi/fi/raha-ja-maksaminen/rahahuolto/ Suomen Pankki: Rahahuolto]</ref>
Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina [[Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos|siirtymätalouksien tutkimuslaitos]]. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo [[Snellmaninkatu|Snellmaninkadulla]] lähellä [[Senaatintori]]a.<ref>[http://www.rahamuseo.fi/ Suomen Pankin rahamuseo]</ref> Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous).<ref name="SP">[http://www.suomenpankki.fi/fi/julkaisut/euro_ja_talous/index.htm?year=2010 Euro & talous] Suomen Pankki</ref> Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin. ▼
▲Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina [[Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos|siirtymätalouksien tutkimuslaitos]]. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo [[Snellmaninkatu|Snellmaninkadulla]] lähellä [[Senaatintori]]a.<ref>[http://www.rahamuseo.fi/ Suomen Pankin rahamuseo]</ref> Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous).<ref name="SP">[http://www.suomenpankki.fi/fi/julkaisut/euro_ja_talous/index.htm?year=2010 Euro & talous] {{Wayback|1=http://www.suomenpankki.fi/fi/julkaisut/euro_ja_talous/index.htm?year=2010 |päiväys=20101228230024 }} Suomen Pankki</ref> Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin.
Pankin yhteydessä itsenäisenä viranomaisena toimii [[Finanssivalvonta]] (Fiva).<ref>[http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080878 Laki Finanssivalvonnasta (878/2008)]</ref> Finanssivalvonta on uusi rahoitus- ja vakuutusvalvontaviranomainen, jolle pääosin siirtyivät 1.1.2009 alkaen entisten Rahoitustarkastuksen ja Vakuutusvalvontaviraston tehtävät. Valvottavia ovat mm. pankit, vakuutus- ja eläkeyhtiöt sekä muut vakuutusalalla toimivat, sijoituspalveluyritykset, rahastoyhtiöt ja pörssi.<ref name="SP"/>
Rivi 49 ⟶ 54:
==Katso myös==
* [[Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa]]
* [[Gemalto]]▼
* [[Suomen Rahapaja]]
▲* [[Gemalto]]
==Lähteet==
Rivi 57 ⟶ 63:
== Kirjallisuutta ==
* {{Lehtiviite | Tekijä = Hetemäki, Martti | Otsikko = Suomen Pankin asema | Julkaisu = Kansantaloudellinen aikakauskirja | Ajankohta = 1994 | Numero = 90(4) | Sivut = 510–519 | www = http://www.taloustieteellinenyhdistys.fi/images/stories/kak/KAK41994/KAK41994Hetemaki.pdf}}
* {{Kirjaviite | Tekijä=Kuusterä, Antti; Tarkka, Juha | Nimeke=Suomen Pankki 200 vuotta osa 1. Keisarin kassasta keskuspankiksi | Julkaisupaikka=Helsinki | Julkaisija=Otava | Vuosi=2011 | Tunniste=ISBN 978-951-1-24271-0 | www=http://www.suomenpankki.fi/fi/julkaisut/muut_julkaisut/Documents/SP200_01_nide.pdf }}{{Vanhentunut linkki|bot=InternetArchiveBot }}
* {{Kirjaviite | Tekijä=Kuusterä, Antti; Tarkka, Juha | Nimeke=Suomen Pankki 200 vuotta osa 2. Parlamentin pankki | Julkaisupaikka=Helsinki | Julkaisija=Otava | Vuosi=2012 | Tunniste=ISBN 978-951-1-24272-7 | www=http://www.suomenpankki.fi/fi/julkaisut/muut_julkaisut/Documents/SP200_02_nide.pdf }}{{Vanhentunut linkki|bot=InternetArchiveBot }}
* {{Lehtiviite | Tekijä = Pohjolainen, T.; Puhakka, M. | Otsikko = Suomen Pankin asema | Julkaisu = Kansantaloudellinen aikakauskirja | Ajankohta = 1992 | Numero = 88(4) | Sivut = 509–514 | www = http://www.taloustieteellinenyhdistys.fi/images/stories/kak/KAK41992/KAK41992Pohjolainen.pdf}}
* {{Lehtiviite | Tekijä = Sormunen, Kirsi | Otsikko = Suomen Pankin rahapolitiikka kelluvien kurssien regiimissä | Julkaisu = Kansantaloudellinen aikakauskirja | Ajankohta = 1993 | Numero = 89(4) | Sivut = 550–552 | www = http://www.taloustieteellinenyhdistys.fi/images/stories/kak/KAK41993/KAK41993Sormunen.pdf}}
Rivi 71 ⟶ 77:
{{Metatieto}}
{{coord|60|10|16|N|024|57|08|E|type:landmark_region:FI-18|näyttö=otsikko}}
{{Suomalaiset julkisoikeudelliset laitokset}}{{Euroopan keskuspankit}}{{Suomen Pankin pääjohtajat}}{{Artikkelit Suomesta}}
{{auktoriteettitunnisteet}}
[[Luokka:Suomen Pankki|*]]
[[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]
|