משפט תלמי – הבדלי גרסאות
מראה
תוכן שנמחק תוכן שנוסף
מ הוספת תבנית:MathWorld בקישורים חיצוניים (תג) (דיון) |
ניקוד |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:Ptolemy Theorem.svg|שמאל|ממוזער|מרובע שניתן לחסום במעגל]] |
[[תמונה:Ptolemy Theorem.svg|שמאל|ממוזער|מרובע שניתן לחסום במעגל]] |
||
ב[[גאומטריה אוקלידית]], '''משפט |
ב[[גאומטריה אוקלידית]], '''משפט תַּלְמַי''' מתאר קשר בין ארבע הצלעות של [[מרובע ציקלי|מרובע]] ה[[מעגל חוסם|חסום במעגל]] לבין [[אלכסון|אלכסוני המרובע]]. המשפט קרוי על שמו של ה[[מתמטיקאי]] וה[[אסטרונום]] ה[[יוון העתיקה|יווני]] בן ה[[המאה ה-2|מאה השנייה]], [[תלמי (אסטרונום)|'''פטולמאוס קלאודיוס''']] המוכר בקצרה בשם '''תַלְמַי'''. |
||
<div style="text-align: center;"> |
<div style="text-align: center;"> |
||
'''ניסוח המשפט:''' אם במרובע ''ABCD'' סכום זוג זוויות נגדיות אחד שווה לסכום הזוג השני,{{ש}} כלומר: <math>\angle A + \angle C = \angle B + \angle D</math>, <br /><br />אז: <math>\overline{AC}\cdot \overline{BD}=\overline{AB}\cdot \overline{CD}+\overline{BC}\cdot \overline{AD}</math> |
'''ניסוח המשפט:''' אם במרובע ''ABCD'' סכום זוג זוויות נגדיות אחד שווה לסכום הזוג השני,{{ש}} כלומר: <math>\angle A + \angle C = \angle B + \angle D</math>, <br /><br />אז: <math>\overline{AC}\cdot \overline{BD}=\overline{AB}\cdot \overline{CD}+\overline{BC}\cdot \overline{AD}</math> |
גרסה אחרונה מ־20:10, 5 ביוני 2024
בגאומטריה אוקלידית, משפט תַּלְמַי מתאר קשר בין ארבע הצלעות של מרובע החסום במעגל לבין אלכסוני המרובע. המשפט קרוי על שמו של המתמטיקאי והאסטרונום היווני בן המאה השנייה, פטולמאוס קלאודיוס המוכר בקצרה בשם תַלְמַי.
ניסוח המשפט: אם במרובע ABCD סכום זוג זוויות נגדיות אחד שווה לסכום הזוג השני,
כלומר: ,
אז:
מכיוון שכל מרובע המקיים ניתן לחסום במעגל,
הרי שאת המשפט ניתן לנסח גם באופן הבא:
בכל מרובע ציקלי, סכום מכפלת הצלעות הנגדיות שווה למכפלת האלכסונים.
המשפט ההפוך נכון גם הוא: כל מרובע שסכום מכפלת צלעותיו הנגדיות שווה למכפלת אלכסוניו, ניתן לחסום במעגל.
הוכחה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- יהי ABCD כך ש
- נחסום את המרובע במעגל.
- בניית עזר: נקצה ישר מקודקוד B החותך את הצלע AC בנקודה K כך ש (במקרה הפרטי של ריבוע הישר מתלכד עם האלכסון).
- , כיוון שהן זוויות היקפיות הנשענות על אותה הקשת .
- משני הסעיפים הקודמים, נובע כי המשולשים AKB, DCB דומים, ולכן
- , כיוון שהן זוויות היקפיות הנשענות על אותה הקשת .
- מבניית העזר, . כמו -כן ו- , ולכן .
- משני הסעיפים הקודמים, נובע כי המשולשים KBC, ABD דומים, ולכן
- מאחר ש -AK/AB = CD/BD ו- CK/BC = DA/BD, אזי:
- AK·BD = AB·CD ו- CK·BD = BC·DA;
- נחבר את שני השוויונות הנ"ל ונקבל: AB·CD + BC·DA = (AK+CK)·BD ;
- אבל AK+CK = AC ולכן AC·BD = AB·CD + BC·DA. מ.ש.ל.
אי-שוויון תלמי והכיוון ההפוך למשפט
[עריכת קוד מקור | עריכה]כל מרובע ABCD מקיים את אי-השוויון . שוויון מתקיים אם ורק אם ניתן לחסום את המרובע במעגל.