שמורת עוז וגאו"ן
מידע כללי | |
---|---|
סוג | שמורת טבע |
תאריך הכרזה | התוכנית הופקדה בשנת 2000 |
כניסה בתשלום | הכניסה אינה בתשלום. |
נתונים ומידות | |
גובה ממוצע | 940 מ' |
צומח | עצי עוזר קוצני ואלון מצוי |
מיקום | |
מדינה |
|
מיקום | גוש עציון |
הכניסה לשמורה דרך הכביש הפונה מזרחה מכיכר צומת גוש עציון לכיוון הקיבוץ מגדל עוז. הפנייה אל השמורה במרחק של כחצי קילומטר ימינה בכביש זה. |
שמורת עוז וגאו"ן היא שמורת חורש ביער אבו סודא הצופה אל צומת גוש עציון שכביש 60. השמורה חודשה והורחבה על ידי תנועת "נשים בירוק" מייד לאחר רצח שלושת הנערים, כאתר הנצחה לזכרם.
שטח השמורה הוא אדמות מדינה, וקיימת בו תב"ע מאושרת[1].
השמורה
[עריכת קוד מקור | עריכה]שטח השמורה סלעי. הצמחייה שבה כוללת בעיקר עצי עוזר קוצני ואלון מצוי. ניתן למצוא בשולי השמורה גם עצי שקד וכרמי גפן. כמו כן שיחי סירה קוצנית וקורנית מקורקפת. בין סלעי השמורה גדלים פרחי רקפת בחלק מעונות השנה. בעונת הפריחה צומחות בשמורה חלמוניות.
בפסגת הגבעה התגלו שרידי יישוב מהתקופה הישראלית. לצידו נמצא אתר עתיקות "חרבת אום א-טלע", בו נחשפו שרידי מצודה מהתקופה הפרסית. במזרח השמורה השתמר "בית היערן" מהתקופה העותמאנית ולצידו בור מים מתקופה זו.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]בתקופת העות'מאנית שימשה הגבעה לרעיית צאן והוקם בה בית היערן אך בתחילת המאה ה-19 הגבעה ננטשה. אדמות האזור, ובכללן שטח השמורה נרכשו באמצע שנות ה-20 בידי חברת זיכרון דוד שפעלה להקמת מגדל עדר הסמוך[1]. באותן שנים ניטעו בגבעה עצי אורנים.
במלחמת העצמאות הוצבו בפסגת הגבעה התותחים מהם הופגזו יישובי גוש עציון עד נפילתם.
בשנות ה-70 קק"ל הציבה במקום מתקנים, אך אלו הושחתו בידי פורעים מכפרי הסביבה[דרוש מקור: אין סימוכין לזהות המשחיתים]. בסוף שנות ה-90 בית ספר שדה כפר עציון הוביל מאבק למניעת כריתת העצים מהיער, ובהמשך נאבק למנוע את הקמת גדר ההפרדה בלב השמורה.
בעשור הראשון של המאה ה-21 שימש המקום אתר השלכת פסולת של כפר בית פג'אר והתבצעה השחתה מסיבית של כריתת עצי היער[2][3] העזובה וההזנחה שאפיינו את המקום, משכו אליו גורמים עברייניים.
חידוש השמורה והרחבתה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ב-30 ביוני 2014 (ג' בתמוז ה'תשע"ד) בלילה בו נודע על רצח שלושת הנערים, הובילו מנהיגות נשים בירוק, נדיה מטר ויהודית קצובר, את פיתוח השמורה הסמוכה לתחנת ההסעה שממנה נחטפו השלושה. כבר באותו לילה החלו פעילים רבים להכשיר את השטח כשמורת תיירות וטבע. השמורה המחודשת נקראה "עוז וגאו"ן" כראשי תיבות של שמות שלושת הנערים: גיל-עד שער, אייל יפרח ונפתלי פרנקל. הבחירה במילה 'עוז' לשמה של השמורה נבעה מהסמיכות לקיבוץ מגדל עוז ונבחרה להדגשת העוז המלווה את ההיאחזות היהודית.
חידוש השמורה זכה לתמיכת שרים ואישי ציבור רבים[4][5][6]. בפברואר 2015 הנחה שר הביטחון להסדיר את תכנון השמורה[7].
השמורה מתוחזקת בידי בני נוער מהארץ ומחו"ל. בני הנוער עוסקים בהנגשת המקום תוך סלילת שבילים, ניכוש וניקוי, הצבת שילוט, נטיעה וחיזוק עצי השמורה ועוד.
כיום השמורה פעילה כאתר תיירות וקמפינג הכולל חניון קרוואנים ומתקיימות סדנאות חקלאיות ופעילויות תרבותיות לבני נוער ולמבוגרים בנושאי אקולוגיה, איכות סביבה, ציונות, יהדות ומורשת. במרכז השמורה ניצבת "שדרת הציונות", לאורכה תלויים שלטים עם ציטוטים ערכיים של מנהיגי הציונות ב-120 השנים האחרונות והוצבה במקום פינת ישיבה אינטראקטיבית המאפשרת קבלת מידע ושירים אודות נקודות ציון בתולדות הציונות.
בשמורה קיים בית כנסת פעיל. במקום נערכים אירועי ברית ובר מצווה לעיתים קרובות.
פעילות בשמורה
[עריכת קוד מקור | עריכה]הפעילות בשמורה כוללת הן את הכשרתה ואחזקתה והן מיזמי תרבות ומורשת לצד הרצאות חוגים וכנסים. בחגי סוכות ופסח מקיימת נשים בירוק אירועים המוניים הכוללים קמפינג, מפגשים כנסים והרצאות עם אישי ציבור מובילים, מופעי שירה וריקודים סביב החג, דוכני מכירה, מתקני שעשועים וסדנאות יצירה לילדים.
ביום השנה השני לעלייה לעוז וגאו"ן נערך טקס הנצחה לשלושת הנערים בהשתתפות אלפי אנשים[8]. ביום השנה השלישי התקיים במקום טקס חנוכת "שדרת הציונות" בהשתתפות ההסתדרות הציונית העולמית, מועצת גוש עציון והורי שלושת הנערים[9].
בית הכנסת שבשמורה משמש בית מדרש לגברים ובמקביל מועברות בו הרצאות תורניות ברוח ציונית לנשים.
האתרים בשמורה
[עריכת קוד מקור | עריכה]שדרות הציונות
[עריכת קוד מקור | עריכה]במרכז השמורה בשביל מרכזי, שורת אבנים ושלטי עץ לצידי השדרה, שחרוטים עליהם אמרות מאישים שונים בעניין ישוב הארץ.
בית הכנסת
[עריכת קוד מקור | עריכה]בית הכנסת מעוצב מאבן, במרכז הפארק, כולל ארונות ספרי קודש, ומתקיימת בו פעילות ושיעורי תורה קבועים.
מתקני משחקים לילדים
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשמורה פזורים עשרות מתקני משחק לילדים, נדנדות, מגלשות, אומגות, ומתקני התעמלות שונים. פרגולות עם מקומות ישיבה מוצלים מפוזרים ברחבי הפארק.
מגרש כדורגל וכדור סל
[עריכת קוד מקור | עריכה]מגרש מטופח ומואר גם בשעות הלילה.
אתר פיקניק
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר הפיקניק עם שולחנות פקניק, ברזייה מים, ופחי איסוף לפסולת.
בריכת שכשוך
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשנת תשפ"ד 2024 נחנכה בריכת שיכשוך לילדים בשיפולי השמורה.
שביל מקיף
[עריכת קוד מקור | עריכה]'שביל סובב עוז וגאו"ן' שביל סלול המתאים להליכה רגלית, או לרכב גבוה, שסובב סביב שטח הפארק. לאורכו צמחייה רבה, וספסלי נוף
מצפור ארי פולד
[עריכת קוד מקור | עריכה]בקצה הדרום-מזרחי של השמורה, נמצא מצפה בגובה של כקילומטר, עם מרפסת יפה, והסברים אלקטרוניים, מול נוף מדהים במיוחד של הרי יהודה. המצפה הוקם לזכרו של ארי פולד שנדקר ונרצח בצומת הגוש הסמוכה למקום, בז’ תשרי תשע”ט 19.9.2018.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שמורת עוז וגאו"ן באתר 'תיירות גוש עציון' (אורכב 27.10.2017 בארכיון Wayback Machine)
- עמוד הפייסבוק הרשמי
- "שמורת עוז וגאו"ן ביוטיוב (סרטון)
- עוז וגאו"ן באתר "קמפארק – אינדקס חניוני קרוואנים"
- סבו וסבתו של אייל יפרח הי"ד נוטעים בעוז וגאו"ן
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ 1 2 שמעון כהן, תגובה לטרור: נקודה יהודית מעל צומת גוש עציון, באתר ערוץ 7, 1 ביולי 2014
- ^ *"שמורת עוז וגאון לא תפונה"
- ^ "עומדים במשא ומתן מול שר הביטחון"
- ^ יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין
- ^ שר החינוך, נפתלי בנט
- ^ ראש מועצת גוש עציון, דוידי פרל, מירי רגב, מוטי יוגב
- ^ "הוסדר מאחז עוז וגאון"
- ^ אירוע שנתיים ל'עוז וגאו"ן'
- ^ שלוש שנים לעוז וגאו"ן
|