הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל
בניין הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל' מאי 2024 | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג | בניין משרדים |
שימוש | מטה רשות העתיקות |
כתובת | קריית הלאום |
מיקום | ירושלים |
מדינה |
ישראל |
הקמה ובנייה | |
תקופת הבנייה | 2012 – 2016 (חלקית) |
תאריך פתיחה רשמי |
2016 |
עלות | 400 מיליון שקל |
אדריכל | משה ספדיה |
מידות | |
שטח | 35,000 מ"ר |
קומות | 9 |
קואורדינטות | 31°46′28″N 35°12′08″E / 31.77431667°N 35.20220556°E |
הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל ע"ש ג'יי וג'ני שוטנשטיין הוא משכנה של רשות העתיקות המאחד את כל יחידות רשות העתיקות הפזורות ברחבי ישראל למבנה מרכזי. הקריה ממוקמת בקריית המוזיאונים בקריית הלאום בירושלים, בסמוך למוזיאון ישראל ומוזיאון ארצות המקרא. את הקריה תכנן האדריכל משה ספדיה.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]טקס הנחת אבן הפינה נערך ב-15 באוקטובר 2006, אך מאחר שהמדינה הקצתה לפרויקט רק 60 מיליון שקלים, שאר תקציב ההקמה היה תלוי בתרומות ובניית המבנה התעכבה.[1]
בנובמבר 2007 אשרה הוועדה מחוזית לתכנון ולבנייה את תוכנית המבנה. התכנון המפורט הסתיים בשנת 2010. בראשית שנת 2011 הסתיימה החציבה בשטח. בינואר 2012 פרסמה רשות העתיקות מכרז לבניית המתחם שישתרע על שטח של 35,000 מ"ר.[2] עלות הפרויקט על פי התכנון הראשוני הייתה 300 מיליון שקל.[3] לאחר שלבניין נוספו שימושים נוספים ביניהם: משרדי המטה של רשות העתיקות, מחסני העתיקות לאכלוס כשני מיליון פריטים, מעבדות, ספרייה וחללי תצוגה לציבור, עלה תקציב ההקמה ל-400 מיליון שקל.[1]
באוקטובר 2016 נערך טקס חנוכת המבנה, אולם בפועל בנייתו לא הושלמה עקב חוסר במשאבים ורק האגף המזרחי אוכלס. הבנייה נמשכה במקביל עם גיוס תרומות נוספות.[1]
המרכז הלאומי למטבעות ע"ש שאול א. פוקס
[עריכת קוד מקור | עריכה]המרכז הלאומי למטבעות ע"ש שאול א. פוקס הוא מרכז המחקר הישראלי הראשון לנומיסמטיקה. מרכז המחקר כולל למעלה מ-120,000 מטבעות מתקופות שונות החל מלפני כ-2,300 שנה ועד המאה ה-17. רוב המטבעות הם ממצאים בודדים מחפירות ארכאולוגיות גדולות וקטנות. בנוסף האוסף כולל למעלה מ-150 מטבעות זהב, כסף וברונזה, המתחילים בתקופה הפרסית לתקופה העות'מאנית. חשיבותו יוצאת הדופן של האוסף נובעת מכך שמקורם של כמעט כל המטבעות נקבע. לכן, היא מייצגת את אחד ממאגרי המידע המדעי הגדולים ביותר מסוגו בעולם. רוב הרכישות נעשו בין 1925 ועד 1948.
הספרייה הלאומית לארכאולוגיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]במרכז הוקמה הספרייה הלאומית לארכאולוגיה שמשמשת גם בתור ספריית ייעוץ ומחקר, עלות הפרויקט כ-300 מיליון שקלים.[4][5]
גלריית תמונות
[עריכת קוד מקור | עריכה]
|
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל באתר WikiMapia
- הודעת רשות העתיקות על הנחת אבן הפינה לקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל באתר רשות העתיקות
- הקריה לארכאולוגיה של ארץ ישראל - על שם ג'י וג'ייני שוטנשטיין באתר רשות העתיקות
- הודעת משרד ראש הממשלה בטקס הנחת אבן הפינה באתר משרד ראש הממשלה
- הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל צילום מבפנים 23/5/2024, סרטון בערוץ יו טיוב
- הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל בגבעת רם בירושלים, מבנה חדש 23/5/24, סרטון בערוץ יו טיוב
- הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל בירושלים מתקן דמוי אוהל חפירה מתנשא מעל המבנה. 23/5/24 סרטון בערוץ יו טיוב
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ 1 2 3
נעמה ריבה, הקריה הלאומית לארכיאולוגיה מראה כי יש עוד תקווה לירושלים, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2016
- ^ רשות העתיקות פרסמה מכרז לביצוע עבודות לבניית הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל (ינואר 2012) באתר רשות העתיקות
- ^ עלות הקמת הקריה הלאומית לארכאולוגיה: 300 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 1 בפברואר 2012
- ^ דותן לוי, עלות הקמת הקריה הלאומית לארכיאולוגיה: 300 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 1 בפברואר 2012
- ^ חזקי ברוך, הקריה הלאומית לארכיאולוגיה נחשפת, באתר ערוץ 7, 9 באוקטובר 2016