יחסי גינאה ביסאו – ישראל
יחסי גינאה ביסאו – ישראל | |
---|---|
גינאה ביסאו | ישראל |
שטח (בקילומטר רבוע) | |
36,125 | 22,072 |
אוכלוסייה | |
2,201,178 | 9,934,792 |
תמ"ג (במיליוני דולרים) | |
1,966 | 509,901 |
תמ"ג לנפש (בדולרים) | |
893 | 51,325 |
משטר | |
רפובליקה | דמוקרטיה פרלמנטרית |
יחסי גינאה ביסאו–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים והבילטרליים בין מדינת ישראל לרפובליקת גינאה ביסאו.
היחסים בין שתי המדינות כוננו במרץ 1994. ישראל מיוצגת בגינאה ביסאו על ידי שגריר לא-תושב היושב בסנגל. כיום, שגריר ישראל המואמן על גינאה ביסאו הוא פול הירשזון[1].
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]יחסים בין שתי המדינות כוננו לראשונה ב-10 במרץ 1994[2], בעקבות חתימת הסכמי אוסלו והסכם השלום בין ישראל לירדן.
ביוני 2016 נפגש ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו עם נציגי גינאה ביסאו בוועידת ECOWAS במונרוביה, ליבריה[3].
בדצמבר 2016, אירחה ישראל כנס חקלאי בינלאומי בן שלושה ימים, שאורגן במשותף על ידי המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי וה-ECOWAS, אליו הוזמנו שרי החקלאות ופקידים מ-13 מדינות אפריקאיות. בפגישה השתתפו בכירי גינאה ביסאו[4].
בשנת 2017 ביקר שגריר ישראל בסנגל פול הירשזון, בגינאה ביסאו במסגרת ביקור עבודה. הוא נפגש עם שר החוץ, שר משאבי הטבע, ראש הממשלה והנשיא ז'וזה מאריו ואש. השגריר הירשזון הזמין את שר משאבי הטבע של גינאה ביסאו לכנס בינלאומי בנושא טכנולוגיות מים, שהתקיים בספטמבר 2017 בישראל, וכן קרא לרשויות שם לפתוח נציגות בתל אביב-יפו לחיזוק היחסים בין שתי מדינות. בתורו, הנשיא ואש הבטיח לתמוך בישראל בהשגת מעמד של מדינה משקיפה באיחוד האפריקאי[5].
יחסי אש"ף-גינאה ביסאו
[עריכת קוד מקור | עריכה]לגינאה ביסאו קשרים עם הארגון לשחרור פלסטין זה מכבר. ב-1977 ישב בגינאה ביסאו שגריר תושב מטעם הארגון[6]. במהלך שנת 1986 ערך יושב הראש של הוועד הפועל של הארגון, יאסר ערפאת, שלושה סבבי ביקורים מטעם אש"ף במספר ממדינות אפריקה, בתקופה בה ניתקו את יחסיהן הדיפלומטיים עם ישראל. בסבב השני, בערך בחודש יוני, הגיע ערפאת לגינאה ביסאו[7]. הפלסטינים הוסיפו להקים בגינאה ביסאו גם חוות חקלאיות[8].
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אריה עודד, אפריקה וישראל: ייחודיות ותהפוכות ביחסי החוץ של ישראל, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2010
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ מינויים בשירות החוץ, באתר משרד ראש הממשלה, 31 ביולי 2016
- ^ אריה עודד, אפריקה וישראל, 2010, עמ' 261
- ^ FIVE REASONS ISRAELIS SHOULD CARE ABOUT IMPROVED TIES WITH AFRICA, באתר ג'רוזלם פוסט, 6 ביוני 2016
- ^ African ministers in Israel for first-ever agricultural summit, באתר The Times of Israel, 5 בדצמבר 2016
- ^ Israel keen on economic ties with G/Bissau - diplomat
- ^ אריה עודד, אפריקה וישראל, 2010, עמ' 220
- ^ אריה עודד, אפריקה וישראל, 2010, עמ' 219
- ^ אריה עודד, אפריקה וישראל, 2010, עמ' 221