שלמה עדני
לידה |
1567 ה'שכ"ז צנעא |
---|---|
פטירה |
בסביבות 1624–1629 בסביבות שפ"ד חברון |
מקום פעילות | חברון |
תקופת הפעילות |
?–1625 |
תחומי עיסוק | ליקט פירושים למשנה |
רבותיו | אביו הרב ישועה עדני, הרב חיים ויטל והרב בצלאל אשכנזי |
חיבוריו | מלאכת שלמה |
הרב שלמה בן הרב ישועה עדני (ה'שכ"ז, 1567 בצנעא, תימן - לאחר שנת 1624 בחברון, ארץ ישראל), מגדולי מפרשי המשנה.
תולדות חייו
[עריכת קוד מקור | עריכה]אביו, הרב ישועה שהיה הרב של העיר צנעא, החליט בשנת 1571 לעלות עם משפחתו לארץ ישראל. בדרך מתה אמו של שלמה, וזמן קצר לאחר עלותו לארץ מתו שאר אחיו. תחילה התיישבו בצפת, מצבם הכלכלי היה קשה ורק לאחר שתלמידי חכמים התוודעו לתורתו של הרב ישועה הוטב במעט מצבם.
לאחר מכן עברו לירושלים, שם נפטר הרב ישועה בשנת 1582 בהיות בנו שלמה בן 15 שנה. במשך שנתיים וחצי חי ללא בית. הרב משה חאמי שהבחין בעדני, הסכים לאמצו ולדאוג לכלכלתו. הוא כלכל אותו בביתו במשך 5 שנים עד שהשיאו. גם לאחר נישואיו המשיך לתמוך בו בהיות הרב עדני שקוד על התורה.
הרב עדני הנציח את החסד שעשה איתו הרב חאמי בהקדמה לספרו מלאכת שלמה.
בהיותו בירושלים זכה ללמוד לפני גדולי הרבנים, ובפרט לפני הרב חיים ויטל והרב בצלאל אשכנזי. אחר כך עבר להתגורר בחברון, פרנסתו הייתה תמיד דחוקה, ואסונות קשים עברו עליו, ומתו לו 11 ילדיו במגפות. הוא נפטר בחברון ונקבר בבית העלמין העתיק בחברון.
מלאכת שלמה
[עריכת קוד מקור | עריכה]את הספר מלאכת שלמה[1] על ששה סדרי משנה כתב במשך שלושים שנה בחברון, החל משנת 1589, כאשר היה בן 22. תשומת לב רבה הקדיש גם לבירור נוסח המשנה וניקודה, וכך יש חשיבות רבה לנוסחאותיו.[2][3] פעמים רבות הוא חוסך דפים רבים של פלפולים הבנויים על טעויות.[מקור?] בחיבורו ניכרת בקיאות בשני התלמודים, במפרשים ובפוסקים, והוא רגיל לדון בדבריהם עד לפסיקת ההלכה. בפרט ניכרת חיבתו לרמב"ם, שאותו הוא מכנה בתואר "גדול הפוסקים".
בפירושו מובאות גם הגהות רבות מהרב יהוסף אשכנזי.
הספר נדפס לראשונה בווילנה בשנים תרפ"ד-תרפ"ט מתוך כתב יד וארשא כתב יד המחבר. בהדפסה זו הושמטו קטעים רבים כיוון שהמחבר מעתיק את דברי התוספות יום טוב ולדעתם אין צורך שיודפסו שניהם על גיליון אחד. בנוסף הושמטו ציונים שציין המחבר לתלמוד ולרמב"ם בטענה שגם זה מיותר. בהמשך נדפסו מהדורות שהחזירו קטעים אלו או חלקם.
חיבוריו הנוספים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ספר נוסף שחיבר נקרא בשם "בנין שלמה לחכמת בצלאל" ובו העתיק הגהות וחידושים מרבו רבי בצלאל אשכנזי לסדר קדשים מהתלמוד בבלי, ועל פיו נדפסו בגיליון התלמוד בדפוס וילנה ההגהות המכונות "שיטה מקובצת", שיוחסו בטעות לרבו, הרב אשכנזי.[4]
- ספר נוסף בשם "דברי אמת" שהוא הגהות למקרא. החיבור אבד אולם החיד"א השתמש בו.[5]
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- הקדמתו לספרו מלאכת שלמה.
- וישתומם שלמה על המראה, יוסף ויכלדר, המבשר תורני, י"ג סיון תשס"ט
- ישראל צבי פיינטוך, "על "מלאכת שלמה" לר' שלמה עדני", בתוך ספרו מסורות ונוסחאות בתלמוד: מחקרים, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ה 1985, עמ' 179–186
- י' רצהבי, "ר' שלמה עדני וחיבורו 'מלאכת שלמה", סיני קו, תש"ן, עמ' רמ"ג–רנ"א
- ע"צ מלמד, "מלאכת שלמה לר’ שלמה עדני", סיני' מד, תשי"ט, עמ’ שמו–שסג
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- "עַדֶנִי, שלמה בן יהושע", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ח, עמוד 13, באתר היברובוקס
- מרדכי מרגליות (עורך כללי), "שלמה עדני", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 1308-1306, באתר היברובוקס
- שלמה עדני, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
- הרב יוסף מרקוס, פירוש 'מלאכת שלמה' (א'), באתר בית המדרש הווירטואלי ע"ש ישראל קושיצקי של ישיבת הר עציון (חלק ב')
שלמה בן ישועה עדני (1567-1630), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ כתב יד, מלאכת שלמה – סדר נשים ונזיקין, מאה 17, ירושלים
- ^ יעקב נחום הלוי אפשטיין, מבוא לנוסח המשנה, עמ' 1209, באתר היברובוקס
- ^ Alexander Marx, The "Romm" Mishnah, The Jewish Quarterly Review, Vol. 2, No. 2 (Oct., 1911), pp. 266-270, in JSTOR
- ^ אליאב שוחטמן, ""בנין שלמה לחכמת בצלאל" לר' שלמה עדני: והגהות ר' בצלאל אשכנזי לסדר קדשים", עלי ספר: מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי ג (תשרי תשל"ז), עמ' 63–93
- ^ שם הגדולים מאת החיד"א