טנק מרכבה סימן 4 ברק
מידע כללי | |
---|---|
סוג | טנק מערכה |
מדינה מפתחת |
|
מדינה מייצרת |
|
משתמשים עיקריים | |
מחיר |
3.5 מיליון דולר (לצה"ל)[1] 5 מיליון דולר (לייצוא) |
שנת ייצור | 2023–היום |
דגם קודם | מרכבה סימן 4מ |
דגם עוקב | אין |
מערכה מרכזית | מלחמת חרבות ברזל |
מידע טכני | |
אורך | 9.04 מטרים (29.7 רגל) עם התותח |
רוחב | 3.92 מטרים כולל הפלטות |
גובה | 2.66 מטרים לגג הצריח |
משקל | בין 60 ל-80 טונות (תלוי בציוד) |
מהירות | 64 קמ"ש |
טווח פעולה | 500 ק"מ |
מנוע | דיזל, 1,500 כ"ס (1,100 קילוואט), בפיתוח גרמני (MTU) וייצור אמריקני (דטרויט דיזל). |
שריון | שריון מרוכב מסווג, מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" משופר |
צוות | 4 |
מערכות נשק | |
חימוש עיקרי | תותח טנק תע"ש 120 מ"מ חלק קדח |
קליבר | 120 מילימטרים (4.7 אינץ') |
אורך קנה | 5.56 מטר / L46 |
סוגי תחמיש |
כדור טנק 120 מ"מ טיל להט |
מספר פגזים | 44 |
זווית צידוד | 360 מעלות, ו- 7°- / 20° צידוד אנכי (צריח הטנק) |
זווית עלרוד | עד שיפוע של 50% בהגבהה |
חימוש משני | 2 מקלעי מאג 7.62 מ"מ, מקלע כבד 0.5 אינץ' M2 בראונינג, מרגמה פנימית 60 מ"מ סולתם דור ב', יש אפשרות למקלע נוסף. |
טנק מרכבה סימן 4 ברק, ובקיצור מרכבה ברק או 4 מ"ב (מעיל רוח - ברק), הוא הדגם המתקדם ביותר של טנק המרכבה – טנק מערכה ישראלי שפותח ומיוצר בישראל עבור חיל השריון של צה"ל. טנק זה תואם את הסטנדרטים של הדור הרביעי והעדכני של טנקי המערכה בעולם. המרכבה ברק מבוסס על המרכבה סימן 4מ, וכולל שורה של שיפורים טכנולוגיים ומיגוניים, כולל שילוב טכנולוגיות מידע עם בינה מלאכותית, חיישנים רבים לאיכון אויב ואיסוף מודיעין קרבי, תצוגת קסדה עילית למפקד ומערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח" מדגם משופר, שמאפשרת בנוסף ליירוט האיום, גם לאכן את מקור האיום ולנטרל אותו. כמו למרכבה סימן 4, למרכבה ברק יש תותח טנק 120 מ"מ ומנוע דיזל בהספק של 1,500 כוחות סוס.
מנהלת המרכבה והרק"ם במשרד הביטחון פיתחה במשך כחמש שנים את המרכבה ברק. אחד החידושים המשמעותיים הוא דור חדש של מערכת הגנה אקטיבית לטנקים, שמשפרת עוד יותר את שרידות הטנק, וגם את הקטלניות שלו – המכ"ם מקושר לשאר מערכות הטנק, מזהה מטרות ומסייע להשמיד אותן. בנוסף זכה הטנק לחיישנים נוספים והוגברה הקישוריות עם גורמים אחרים ומערכת צי"ד. רכיב משמעותי בטנק הוא שילוב טכנולוגיות בינה מלאכותית לצורכי ניהול קרב, איכון מטרות, איסוף מודיעין קרבי וניווט. מפקד הטנק מצויד בקסדת היי-טק עם תצוגת קסדה עילית המאפשרת לו מודעות מצבית רבה מבלי להוציא את הראש מהצריח וכן מציגה נתונים ומידע ממערכת ניהול הקרב. כלי הנשק של הטנק נשלטים חשמלית ויש לו את היכולת להילחם במדפים סגורים. הטנק החדש מדויק ועצמאי יותר, במטרה להתמודד טוב יותר בלוחמה בסביבה עירונית, שבה אויב יכול להפתיע, ולהיעלם במהירות.[2][3][4]
טנק המרכבה ברק נכנס עד כה לשירות בצה"ל בחיל השריון במספר גדודים ב-2023 ויחליף בהדרגה את טנקי מרכבה סימן 4מ סדירים שיועברו לחטיבות השריון במילואים. הטנק רשם טבילת אש מבצעית במלחמת חרבות ברזל.
הנדסה ומאפיינים
[עריכת קוד מקור | עריכה]ה"ברק" כולל:
- מיגון משופר.
- מערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח" משודרגת עם יכולת איכון איומים לשם נטרולם.
- חיישנים מתקדמים שיאפשרו לו מודעות מצבית ועצמאות ברכישת מטרות ותקיפה מהירה.
- אמצעי לוחמה אלקטרונית.
- בינה מלאכותית ומחשבי עיבוד מידע מתקדמים.
- כוונת תותחן משופרת.
- מצלמות 360 מעלות אופטיות ותרמיות שמרחיבות את שדה הראייה של המפקד.
- קסדת מפקד בעלת תצוגת קסדה עילית המציגה נתונים ומידע מכל מערכות הטנק.
- יכולת לחימה במדפים סגורים.
- כלי נשק נשלטים חשמלית.
- מסכי מגע ושיפור ממשק משתמש.
- שילוב עם הדור האחרון של מערכת צי"ד.
מיגון
[עריכת קוד מקור | עריכה]מרכבה ברק הוא אחד הטנקים הממוגנים בעולם והוא בעל שריון משופר המבוסס על זה של המרכבה סימן 4מ 400. הוא בעל שריון מתוגבר בחזית הטנק, בצידיו ואפילו בגג הצריח – מקום שנחשב מסורתית לחסר מיגון. השריון עצמו מודולרי, דבר המאפשר להשמיש בקלות ובמהירות טנקים שנפגעו, מאחר שכאשר הטנק נפגע יש להחליף רק את החלק הפגוע. שריון הצריח הוא שריון משופע. כמו כן, הטנק תוכנן בצורה כזו שרכיבי הטנק (כגון מנוע ומכלי דלק) יהוו שכבת מיגון נוספת אם השריון הראשי ייחדר, יספגו את הפגיעה ובכך יגנו על אנשי הצוות. 70% ממערכות הטנק, מבחינה משקלית, מגינות על הצוות, לעומת 50% ממוצע בעולם.[5] למרכבה ברק יש מערכת מיזוג אוויר אינטגרלית המשולבת במערכת הגנת אב"כ. התחמושת מאוחסנת במכלים חסיני-אש.
מרכיב חשוב במיגון הטנק הוא מערכת "מעיל רוח". "מעיל רוח" (Trophy) היא מערכת הגנה אקטיבית לטנקים (APS) כנגד איומי נ"ט. המערכת פותחה על ידי רפא"ל ואלתא. מכ"ם של המערכת סורק את המרחב שסביב הטנק, ברגע שהוא מזהה איום הוא מנתח אותו (קובע את סוגו, מהירותו וכיוון הגעתו) ומשגר מטען מיוחד שמפרק את האיום בעודו באוויר טרם הגיעו לטנק. למערכת יש יכולת להתמודד עם מגוון רחב של איומים ומספר התקפות בו-זמנית וכן יכולת לעבוד בתנועה ובכל תנאי מזג אוויר. במרכבה ברק, המכ"ם של המערכת משמש גם לאיכון מטרות ואיתור איומים. כאשר איום נורה לעבר הטנק, המכ"ם מאתר את מקורו ושולח את המידע למפקד הטנק והתותחן, דבר שמאפשר סגירת מעגל אש והשמדת האיום.
נשק וחימוש
[עריכת קוד מקור | עריכה]המרכבה ברק חמוש בתותח טנק 120 מ"מ חלק-קדח תוצרת אלביט מערכות, מדגם MG251-LR, דור שני ומשופר לתותח המורכב במרכבה סימן 3 וסימן 4 שיוצר במקור על ידי תעש מערכות. התותח מיועד לירות פגזי 120 מ"מ שפותחו על ידי ישראל אך יכול גם לירות פגזי 120 מ"מ שמשמשים את מדינות ברית נאט"ו. המרכבה סימן 4 מסוגל לירות בין השאר טילי להט, פגזי חץ-ח"ש (חודר שריון נגד טנקים), כלנית (פגז רב-תכליתי) וחצב (נגד מבנים וחי"ר מבוצר) בדיוק רב ביותר.
מערכת בקרת האש במרכבה ברק היא מערכת בקרת אש מתקדמת בשם "לשם" שכוללת כוונת תותחן משופרת. המערכת מדויקת ביותר הן כשהטנק נייח בעמדת ירי והן כשהטנק בתנועה. המערכת מסוגלת להינעל גם על מטרות בתנועה ולעקוב אחריהן ומאפשרת אחוזי פגיעה גבוהים מאוד בירי הפגז הראשון. המערכת מאפשרת לטנק לפגוע גם במסוקי קרב. בנוסף המערכת מסוגלת להסתנכרן עם פגזי כלנית ולקבוע את מצב הפעולה שלהם וסוג אפקט הפיצוץ בלחיצת כפתור של התותחן.
בנוסף לתותח הראשי, הטנק חמוש בשני מקלעי מאג ולעיתים גם במקלע כבד M2 בראונינג 0.5 אינץ' (או לעיתים נדירות מקל"ר 40 מ"מ) המתופעל כולו מתוך הצריח ובכך מאפשר לאנשי הצוות לירות במקלע הכבד בלי להיחשף לאש אויב. אחד משני מקלעי המאג 7.62 מ"מ הוא מקלע מקביל המופעל על ידי התותחן, והשני מותקן על הצריח מבחוץ, ומופעל בידי מפקד הטנק, יש גם אפשרות להתקנת מקלע נוסף לצידו של מקלע המפקד. בנוסף, הטנק מצויד במרגמה 60 מ"מ תוצרת אלביט מערכות.
בצריח הטנק מותקן תוף המכיל עשרה פגזים (ומכאן שמו: 10 פ'). הטען יכול לבחור בלחיצת כפתור את סוג הפגז, ולטעון אותו. שאר הפגזים מאוחסנים במארזים חסיני אש להגברת שרידות הטנק.
בשילוב המסדרון והדלת האחוריים (הקיימים בכל דגמי המרכבה), והאפשרות להוציא את מארזי הפגזים כדי לשאת במקומם חיילים, המרכבה ברק הוא טנק שמתאים במיוחד לשיתוף פעולה עם חיל הרגלים ומכאן ללוחמה בשטח בנוי ולחימה בעצימות נמוכה.
ניידות
[עריכת קוד מקור | עריכה]למרכבה ברק ניידות משופרת, המאפשרת תנועה קלה יחסית בשדות הבזלת של רמת הגולן שמקשה על תמרון הטנקים. המזקו"ם שופר כדי לשרוד תוואי קרקע קשים ולצמצם את תופעת פריסת הזחל.
את המרכבה ברק מניעה חטיבת כוח עם מנוע דיזל GD 883 בן 12 צילינדרים בתצורת V מבוקר מחשב ומקורר מים המפיק 1,500 כוחות סוס. המנוע הוא מבין הרכיבים המעטים של הטנק שלא מיוצרים בישראל: הוא מיוצר על ידי MTU מגרמניה בשיתוף עם ג'נרל דיינמיקס מארצות הברית.
בנוסף למצלמת וידאו אחורית (המיועדת לאפשר לנהג לנסוע אחורה ללא מכוון חיצוני), המרכבה ברק מצויד במצלמות היקפיות 360 מעלות, הן מצלמות אופטיות והן מצלמות תרמיות, המאפשרות מודעות מצבית מקיפה ויכולת ניווט ונהיגה טובה יותר לטנק.
שליטה ובקרה
[עריכת קוד מקור | עריכה]המרכבה ברק הוא טנק עתיר טכנולוגיה ובעל מערכות C4ISTAR (שליטה ובקרה, קשר ופיקוד, תקשורת, מודיעין ורכישת מטרות) מתקדמות ביותר. על הטנק מותקנים חיישנים וגלאים רבים מסוגים שונים המאפשרים איסוף מודיעין קרבי, מיפוי סביבה, איתור איומים ואיכון ורכישת מטרות. הטנק כולל גם מערכות לוחמה אלקטרונית. במערכות ניהול הלחימה של המרכבה ברק משולבת בינה מלאכותית המאפשרת היתוך נתונים ועיבוד מידע רב שנקלט על ידי מערכות הטנק השונות והצגתם בצורה מהירה ואפקטיבית למפקד הטנק על מנת לאפשר לו להגיע להחלטות אופטימליות בפרק זמן קצר. המערכות מסייעות בניווט, בחירת צירי תנועה בטוחים, איתור איומים אפשריים ועוד.
המידע מוצג למפקד הטנק בתצוגת קסדה עילית המבוססת על קסדת אלביט מערכות. הקסדה משלבת גם את מערכת Iron Vision המאפשרת למפקד הטנק לתצפת סביבו ב-360 מעלות ללא צורך להוציא את הראש מהצריח ולהסתכן בירי צלפים. יכולת זו מאפשרת לצוות הטנק לחימה במדפים סגורים. בנוסף שופר ממשק המשתמש במערכות הטנק והותקנו מסכי מגע ברזולוציה גבוהה המאפשרות תפעול פשוט וקל יותר של הטנק.
המרכבה ברק כולל את הדור האחרון של מערכת ניהול הקרב (מענ"ק) עם משואה 750 הכוללת קישוריות מלאה לצבא יבשה דיגיטלי ומאפשרת חלוקת מודיעין, מטרות ותקשורת עם כל כוחות זרוע היבשה ושאר זרועות צה"ל. מערכת צי"ד מאפשרת למרכבה ברק לכוון למטרות על סמך תצלומי כלי טיס בלתי מאוישים, תצפיות ו-GPS ואף לסמן מטרות לכלי טיס, טילים מדויקים וארטילריה. כמו כן, המערכת מאפשרת להקליט את מהלך הקרב על מנת לבצע תחקיר מבצעי ולנתח טעויות.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]פיתוח
[עריכת קוד מקור | עריכה]ב-2012 החל משרד הביטחון במיזם כרמ"ל לפיתוח רכב קרבי משוריין עתידי לצה"ל. בשנת 2017 התעשיות הביטחוניות החלו להציג מדגימי טכנולוגיות לפי מפרט שקבעו משרד הביטחון וצה"ל, אך מבחינת פלטפורמה מכנית (כלומר: תובה וחטיבת כוח) הם התבססו על נגמ"ש ה-M113 המיושן. בשלב מתקדם יותר של מיזם הכרמ"ל תפותח פלטפורמה ייעודית לכלי. כשלב ביניים, החליט משרד הביטחון שהטכנולוגיות שפותחו עבור הכרמ"ל ייושמו על פלטפורמת המרכבה סימן 4מ – הטנק המתקדם ביותר של צה"ל.
ב-2018 החל פיתוח ה"מרכבה 4 ברק": פיתוח משולב של צה"ל והתעשיות הביטחוניות בהובלת מנהלת המרכבה והרק"ם במשרד הביטחון, להטמעת טכנולוגיות C4ISTAR ובינה מלאכותית בטנק המרכבה.
בשנת 2020 החלו ניסויים טכניים ושנה לאחר מכן ניסויים טכנו-מבצעיים.[6] פס הייצור של טנק זה הוקם בתחילת 2022.[7]
קליטה והצטיידות
[עריכת קוד מקור | עריכה]המרכבה ברק החל להיקלט בגדוד 52 של חטיבה 401 בתחילת 2023 לניסויי שטח,[8] ב-19 בספטמבר 2023 הודיע צה"ל על כשירות מבצעית של הטנק והשקה מבצעית בחטיבה 401.[9] הוא צפוי להחליף את כל טנקי המרכבה סימן 4מ בחטיבה 401 עד סוף 2025[10] (אך לא את המרכבה סימן 4מ 400, שצפוי להישאר עוד זמן מה בשירות פעיל ויעבור לשירות המילואים רק ב-2025, ככל הנראה).[11] אך החלטה זו קיבלה תפנית חדשה עקב צורכי הצבא לאור מלחמת חרבות ברזל.
שירות מבצעי
[עריכת קוד מקור | עריכה]פלוגת טנקי מרכבה סימן 4 ברק משתתפת בתמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.[1]
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- יואב זיתון, טנק "בלתי שביר", עם קסדות טייס ומסכי מולטי טאץ': ה"ברק" הגיע לצה"ל | תיעוד, באתר ynet, 19 בספטמבר 2023
ה"ברק" נכנס לפעולה - אתם תרגישו את הרעם. הצצה ראשונה, באתר צה"ל, 19 בספטמבר 2023
- דן ארקין, מדפים סגורים, עיניים פקוחות: כך תראה חטיבת שיריון עתידית של צה״ל - ראיון מיוחד עם מח״ט 401, באתר "IsraelDefense", 30 בדצמבר 2022
- לילך שובל, עם בינה מלאכותית ומערכת לאיתור מטרות בזמן אמת: טנק העתיד של צה"ל נחשף, באתר ישראל היום, 19 בספטמבר 2023
- טל לב רם, "מכונת הלחימה המתקדמת בעולם": הטנק הישראלי שישנה את שדה הקרב נחשף, באתר מעריב אונליין, 19 בספטמבר 2023
- דין שמואל אלמס, טנק עם בינה מלאכותית ומערכת ליירוט טילים: האקס פקטור החדש של צה"ל בעזה, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2023
- מולטימדיה
חדש בצה"ל: ברק - הטנק ה"בלתי שביר", שמבוסס על בינה מלאכותית, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב (אורך: 02:36), 19 בספטמבר 2023
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ 1 2 דין שמואל אלמס, טנק עם בינה מלאכותית ומערכת ליירוט טילים: האקס פקטור החדש של צה"ל בעזה, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2023.
- ^
אודי עציון, עד גיל 21 תגיע לירח, באתר "ידיעות אחרונות", 20 באפריל 2017
- ^ "טנק "ברק": איתור וסיווג אוטומטי של מטרות, שיפור הקטלניות - ושרידות גבוהה | ישראל היום". ישראל היום. נבדק ב-2018-07-19.
- ^ ימי רוט, מחשב חכם וקסדה משוכללת: חיל השריון מציג את טנק המרכבה החדש, באתר מעריב אונליין, 19 ביולי 2018
- ^ אמיר בוחבוט, הרגע שבו 20 טילים שוגרו לעבר טנק אחד של צה"ל, באתר וואלה, 22 בפברואר 2014.
- ^ טל לב רם, "מכונת הלחימה המתקדמת בעולם": הטנק הישראלי שישנה את שדה הקרב נחשף, באתר מעריב אונליין, 19 בספטמבר 2023.
- ^ אמיר בוחבוט, ברקע המלחמה באוקראינה: צה"ל מאיץ את שילוב טנק מרכבה סימן 5, באתר וואלה, 10 במרץ 2022.
- ^ אמיר בוחבוט, "מפלצת אש": הטנק החדש והמתקדם שנכנס לסדרת ניסויים בצה"ל, באתר וואלה, 12 בינואר 2023.
- ^
ה"ברק" נכנס לפעולה - אתם תרגישו את הרעם. הצצה ראשונה, באתר צה"ל, 19 בספטמבר 2023.
- ^ יואב זיתון, טנק "בלתי שביר", עם קסדות טייס ומסכי מולטי טאץ': ה"ברק" הגיע לצה"ל | תיעוד, באתר ynet, 19 בספטמבר 2023.
- ^ ניר דבורי, "מהפכה של ממש בשדה הקרב": זה "טנק העתיד" של צה"ל, באתר מאקו, 19 בספטמבר 2023.
הטנקים בסדרה | טנק מרכבה סימן 1 • טנק מרכבה סימן 2 • טנק מרכבה סימן 3 • טנק מרכבה סימן 4 • מרכבה ברק | |
רק"ם מבוסס מרכבה | נמ"ר • נמ"ר הנדסי • שולף • אופק • פר"ג | |
מערכות לחימה | תותח תעש 120 מ"מ • ברק זוהר (ב"ז) • מעיל רוח (מערכת הגנה אקטיבית) | |
נושאים קשורים |