תהילים קמ"ח
א הַלְלוּ יָהּ
ז הַלְלוּ אֶת יְהוָה מִן הָאָרֶץ תַּנִּינִים וְכָל תְּהֹמוֹת.
הַלְלוּ יָהּ. |
הללו את ה' מן השמים הוא המזמור ה-148 בספר תהילים. אחד מחמשת מזמורי התהילה החותמים את ספר תהילים, ומשמשים כעיקרם של פסוקי דזמרא. במזמור מונה המשורר את כל הנבראים בשמים ובארץ, וקורא להם, תוך האנשתם, להלל את שם ה'.
הקריאה: "הַלְלוּ" (לרבות בסיומת "הַלְלוּהוּ" או "הללויה") מופיעה בפרק עשר פעמים[1]. המזמור הוא אחד מעשרה מזמורים הפותחים בקריאה להלל את ה', 'הַלְלוּ-יָהּ'[2].
תוכן המזמור
[עריכת קוד מקור | עריכה]במזמור שני בתים. הבית הראשון (פסוקים א'–ו') מונה את ברואי השמיים, ובאנאפורה – חזרה על הביטוי "הַלְלוּהוּ" בראש כל ביטוי – קורא להם להלל את ה' על שברא אותם נצחיים ולא ישתנו. הבית השני (פסוקים ז'–י"ד) קורא לברואים שבארץ – מהים אל הדומם הצומח והחי והאדם, על ריבויים ועל הניגודים שביניהם – להלל את ה' על נשגבותו הבלעדית.
קישורו של הסיום – ”וַיָּרֶם קֶרֶן לְעַמּוֹ תְּהִלָּה לְכָל חֲסִידָיו לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל עַם קְרֹבוֹ” – אל המזמור – קשה, והמפרשים ביארו אותו בדרכים שונות:
- חלק מהחוקרים ראו בפסוק זה הוספה מאוחרת למזמור[3]
- יש שפירשו שעל כל ברואי הארץ להלל את ה' על שברך את ישראל, וברכתם של ישראל היא ברכה לכל העולם[4]
- יש שפרשו שבניגוד לשאר הנבראים, ישראל יכולים להלל את ה' כמו גרמי השמיים - על שעשה אותם נצחיים[5].
- פירוש נוסף הוא שהמזמור מכוון לעת הגאולה, אז יתברר שנשגב שמו של ה' לבדו[6] על ידי גאולת עמו והרמת קרנם[7]
המזמור חותם כעין הפתיחה - ”הללויה”.
מקורות השראה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ישנו קשר בין המזמור לבין תיאור בריאת העולם בספר בראשית. החל בביטוי ”כִּי הוּא צִוָּה וְנִבְרָאוּ”, וכן בתיאור בריות כמו ”הַמַּיִם אֲשֶׁר מֵעַל הַשָּׁמָיִם”, ”תַּנִּינִים”, ”בְּהֵמָה, רֶמֶשׂ וְצִפּוֹר כָּנָף”. חוקרים רבים השוו את רשימת כל הברואים ביקום ליצירות אחרות של המזרח הקדום, למשל האונומסטיקון של אמנופה[8].
בליטורגיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ביהדות
[עריכת קוד מקור | עריכה]המזמור נאמר בכל יום כחלק מפסוקי דזמרא. לדעת רש"י[9], מזמור זה, יחד עם תהילים ק"נ, הם ה"הלל שבכל יום" שבפסוקי דזמרא. עקב דברי רש"י אלו, נפסק כי המאחר לבית הכנסת ואינו יכול להספיק לומר את כל פסוקי דזמרא, יאמר מזמורים אלה לפני שיוסיף את שאר המזמורים[10].
פסוקים י"ג–י"ד נאמרים בעת החזרת ספר התורה לארון. זאת כדי לומר שאנחנו משבחים את הקב"ה לבדו, ולא משתחווים לתורה מצד עצמה. ומשבחים את הקב"ה על שהוא הרים קרן לעמו כשנתן להם תורה[11].
חציו הראשון של המזמור, העוסק בקריאה למצויים בשמים להלל את ה', נאמר בעת שמתבוננים בשמים, לפני ברכת לבנה וברכת החמה.
בתרבות
[עריכת קוד מקור | עריכה]- על המילים בפסוק "הללו את השם מן השמים, הללהו במרומים, הללהו כל מלאכיו, הללהו כל צבאיו" - שיר של זאנוויל ויינבגר באלבומו מן השמים (2021).
- לבדו - שיר של אוהד מושקוביץ באלבום בשעה טובה, לחן עיבוד והפקה מוזיקלית של אלי קליין ואיצי ברי[12].
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- תהילים קמ"ח כשירת ימי הביניים, YouTube
- תהילים קמ"ח מאת גוסטב הולסט, YouTube
- תהילים קמ"ח מאת ליאונרד ברנשטיין, YouTube
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ ראו על כך בנתיבות עולם למהר"ל מפראג נתיב העבודה פרק ו.
- ^ תהילים ק"ו, קי"א-קי"ג, קל"ה, קמ"ו-ק"נ
- ^ אנציקלופדיה עולם התנ"ך
- ^ רש"ר הירש
- ^ אבן עזרא, דעת מקרא, אנציקלופדיה עולם התנ"ך
- ^ כפי שנאמר בישעיהו ב, יא - "וְנִשְׂגַּב ה' לְבַדּוֹ בַּיּוֹם הַהוּא"
- ^ רד"ק, ספורנו
- ^ אנציקלופדיה עולם התנ"ך
- ^ תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ח, עמוד ב', ד"ה פסוקי דזמרא
- ^ שולחן ערוך, אורח חיים, סימן נ"ב.
- ^ מטה משה סימן רנ"ו
- ^
לבדו, בביצוע אוהד מושקוביץ, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב (אורך: 4:00)
מזמורי ספר תהילים | ||
---|---|---|
|