אהוד נצר
אהוד נצר (מנצ'ל, 13 במאי 1934 – 28 באוקטובר 2010) היה ארכאולוג ופרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים. התמחה באדריכלות של תקופת בית שני ובפרט בתקופת הורדוס.
לידה |
13 במאי 1934 ירושלים, המנדט הבריטי |
---|---|
פטירה |
28 באוקטובר 2010 (בגיל 76) ירושלים |
ענף מדעי | ארכאולוגיה, אדריכלות |
מקום מגורים | ישראל |
מקום קבורה |
קריית ענבים |
מקום לימודים | |
תרומות עיקריות | |
חקר תקופת בית שני, ובמיוחד הורדוס, חפירות במצדה והרודיון | |
פעילותו הארכאולוגית
עריכהנולד לפועה מנצ'ל ויוסף. בשנת 1958 השלים תואר בוגר באדריכלות מהטכניון. בשנות ה-60 השתתף כאדריכל בחפירות במצדה בניהולו של יגאל ידין, ובעבודות השיקום ובניית אתר המבקרים במקום. בין 1972 ל-1978 השלים דוקטורט בארכאולוגיה באוניברסיטה העברית. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בארמונותיו של המלך הורדוס בהרודיון וביריחו. בתקופה זאת נהג לנהל חפירות בחורף בארמונות החורף ואחוזת המלך ביריחו[1] ובקיץ בהרודיון[2]. נצר החל להרצות באוניברסיטה העברית ב-1981, ונתמנה לפרופסור ב-1990.
בעקבות מלחמת ששת הימים השתתף בשיקום שכונות עתיקות בירושלים – משכנות שאננים, ימין משה והרובע היהודי.
בין 1985 ל-1993 ניהל את החפירות הארכאולוגיות בציפורי. תקופה זו התאפיינה בתגליות מרשימות של פסיפסים, מרכז עיר עם מבנים מונומנטליים, ורצפת פסיפס של בית כנסת. בעקבות תגליות אלה הפך אתר ציפורי לגן לאומי ולאתר ביקור פופולרי לקבוצות מרחבי הארץ והעולם.
לאורך השנים ניהל נצר גם חפירות באתרים הרודיאניים בבניאס, בקיסריה, במבצר קיפרוס, ביריחו ובקפריסין, וכן ניהל חפירות נוספות במצדה, וערך את הכרך השלישי בדו"ח המסכם של תוצאות החפירות במצדה.
ב-1996, כמדריך-שותף של אורנה אליהו-אורון, ארכאולוגית וחוקרת אומנות אשר עבדה עמו בחפירות ציפורי, גילה[דרוש מקור] נצר יחד עם אליהו-אורון בעליית הגג של בית הכנסת טקומבאגם ברובע ארנקולם של העיר קוצ'י בדרום הודו, היכל בן למעלה מ-400 שנה מטיפוס סגנוני שלא היה ידוע עד אז לעולם המחקר. ההיכל מוצג כיום באולם בית-הכנסת.
נצר חפר שנים רבות באתר ההרודיון, החל מ-1972. הוא חשף את מערכות בורות המים והמנהרות מימי המרד הגדול ומרד בר כוכבא ומבנים רבים בעיר התחתונה. שנים רבות הוא חיפש את קברו של הורדוס, לאור תיאורו של יוסף בן מתתיהו. לבסוף, ב-2007 חשף נצר בהרודיון קבר שלהערכתו הוא קברו של הורדוס (מה שאכן אושש), לאור הפאר של המאוזוליאום והסרקופג[3]. ב-2008 חשף ממצאים ארכאולוגיים נוספים, בהם תיאטרון ושני קברים נוספים, המחזקים לדבריו את השערתו[4].
ב-25 באוקטובר 2010, בעת ביקור עם קבוצת ארכאולוגים, נפל נצר בהרודיון, נפצע באורח קשה ונפטר כעבור שלושה ימים בבית החולים "הדסה" עין כרם בירושלים[5]. הותיר אשה (דבורה) וארבעה ילדים ביניהם ד״ר יעל נצר. התגורר בשכונת גבעת המבתר בירושלים.
בשנת 2013 הוצגה במוזיאון ירושלים תערוכה: "הורדוס – מסעו האחרון של מלך יהודה", התערוכה במוזיאון הוקדשה לזכרו של פרופ' נצר.
לקריאה נוספת
עריכה- אמנות ואדריכלות בירושלים ובארץ ישראל בתקופת בית שני: מבחר מאמרים לזכרו של אהוד נצר, אריאל- כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 200–201, אלי שילר וגבריאל ברקאי (עורכים), תשע"ג. מאמרים על אישיותו של אהוד נצר, ממצאיו בהרודיון ומכלול מחקריו.
- טום מולר, הורדוס, מפעלי הבנייה המפוארים של מלך שנוי במחלוקת, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 127, דצמבר 2008
קישורים חיצוניים
עריכה- אהוד נצר באתר הוצאת מגנס
- רשימת המאמרים של אהוד נצר באתר רמב"י
- הספרים של אהוד נצר, באתר "סימניה"
פרופסור אהוד נצר מחפש את קברו של הורדוס, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1984
- גיא שטיבל, בין אדם לאדמה: לזכרו של הארכיאולוג אהוד נצר, באתר ynet, 31 באוקטובר 2010
- ניר כהן, חייו ומותו של אהוד נצר: "אם למות אז בהרודיון", באתר ynet, 26 בנובמבר 2010
- יובל גורן, חפר, אהב, שילם: כך נסחט הפרופ' שנפל אל מותו, באתר nrg, 30 באוקטובר 2011
- אהוד נצר, דף שער בספרייה הלאומית
מאמרים והרצאות
- אהוד נצר, ההרודיון: ארמון קיץ, אתר הנצחה, או מקום קבורתו של המלך?, הרצאת וידאו, "תולדוט, אתר ההיסטוריה"
- ריאיון עם אהוד נצר, קובץ קול (באנגלית)
- אהוד נצר, מצדה
- ארכאולוגיה - שיחה עם פרופ' אהוד נצר, מגלה קברו - המלך ואני(הקישור אינו פעיל), כתב העת "בשביל הארץ"
- אהוד נצר ושמעון ארזי, מנהרות הרודיון, בית ספר שדה כפר עציון
המלך הבנאי, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
ארמון על הים, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
הרודיון - אל מול המדבר, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
- בירושלים מת מפצעיו אהוד נצר, מחשובי הארכאולוגים בישראל, שנפל בהרודיון בתחילת השבוע, באתר ערוץ 7, 28 באוקטובר 2010 (ראיון משנת 2008)
הערות שוליים
עריכה- ^ צבי אילן, ארמונות מימי החשמונאים נחשפו ליד יריחו, דבר, 21 באפריל 1974
- ^ צבי אילן, נחשפו מבני הרודיון התחתית, דבר, 27 בנובמבר 1972
- ^ שמעון כהן, פרופ' נצר חשף פרטי איתור קבר הורדוס, באתר ערוץ 7, 8 במאי 2007
- ^ גילויים נוספים במתחם הקבר של הורדוס: ארונות הקבורה של בני משפחתו של הורדוס ותיאטרון עם חדר אחמים, אתר האוניברסיטה העברית בירושלים, אתר האוניברסיטה העברית 20 בנובמבר 2008
- ^ דור גליק, מת הארכיאולוג הידוע אהוד נצר, שנפל בהרודיון, באתר ynet, 28 באוקטובר 2010