„Nyál” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Bot: pl:Ślina egy kiemelt cikk; kozmetikai változtatások |
|||
17. sor: | 17. sor: | ||
[[Kategória:Orvostudomány]] |
[[Kategória:Orvostudomány]] |
||
[[Kategória:Exokrin rendszer]] |
[[Kategória:Exokrin rendszer]] |
||
{{Link GA|pl}} |
A lap 2014. március 29., 00:21-kori változata
A nyál az ember és az állatok szájában termelődő folyadék.
A szájüregben összegyűlő nyálat az emberben 3 pár nyálmirigy (glandula parotis, gl. submandibularis és gl. sublingualis - a fültőmirigy, az állkapocs alatti mirigy és a nyelv alatti mirigy), valamint a szájüreg nyálkahártyájában található számtalan kis nyálmirigy termeli.
A végső összetételében a hipozmotikus nyál egyik funkciója a szájüreg nedvesen tartása. A szájnyálkahártya nedvessége az egyik jelzője a szervezet megfelelő hidráltsági állapotának. Dehidrációban a nyálszekréció csökken, és a következményes szájszárazság az egyik ingere a folyadékfelvételnek. Emellett a napközben csaknem folyamatos nyálszekréció állandóan "öblíti" is a szájüreget, kimossa, illetve felhígítja annak mikroorganizmus-tartalmát. A szekrétumban jelenlévő lizozimnak és a szecernált IgA-nak fertőtlenítő hatása is van. A nyálban lévő kalciumot kötő fehérjék védőbevonatot képeznek a fogakon.
A nyál egy további funkciója, hogy a benne lévő glikoproteinek (mucinok) megkönnyítik a szilárd táplálék nyelését. Végül, a nyál jelenléte szükséges az artikulált beszédhez is.
Egyes fajokban, így az emberben is, a nyálban lévő amiláz hozzájárul a táplálékban lévő poliszacharidok bontásához. A nyelv kis nyálmirigyei lipázt is elválasztanak.
Lásd még
Ez a lap már inaktív, viszont a laptörténetek olvashatóságához továbbra is szükséges. Ne használd, és a tartalmán ne változtass! Ha kérdésed van a lap nyugdíjazásával kapcsolatban, a kocsmafalon tedd fel! |