„Amor” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Ókorportál sablon elhelyezése |
a Visszaállítottam a lap korábbi változatát 2A02:AB88:2281:C200:70A0:551A:A266:B719 (vita) szerkesztéséről Rigolya szerkesztésére Címke: Visszaállítás |
||
(40 közbenső módosítás, amit 30 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{Istenség infobox}} |
|||
{{Ókorportál2}} |
|||
[[Fájl:Cupido4b.jpg|bélyeg|200px|Íját feszítő Amor, [[Lüszipposz]] szobrának római másolata]] |
|||
[[Fájl:AntonioCanova PsycheRevivedByCupidsKiss.JPG|bélyeg|200px|[[Antonio Canova]]: ''Amor csókjával életre kelti Pszichét'' ([[Louvre]])]] |
|||
'''Amor''', köznyelvi alakjában '''Ámor''', [[római mitológia]]i alak, a szerelem istene, más néven '''Cupido''' ([[latin nyelv|latinul]]: vágy). Mai, köznyelvi alakjában, részben köznevesülve a szerelem jelképe. |
|||
== Legendája == |
|||
'''Amor''', [[Római Birodalom|római]] [[mitológia]]i alak, a szerelem istene, más néven Cupido ([[latin nyelv]]en: vágy). A hozzá kapcsolódó történetek szinte minden részletben megegyeznek a [[Görögország|görög]] [[Erósz]]éival. Alakja már az [[ókor]]ban megsokszorozódott, az [[újkor]]ban, leginkább a [[barokk]] képzőművészetben a pufók csecsemőhöz hasonló, szárnyas amorettek pedig elárasztották a mitológiai tárgyú képeket és szoborcsoportokat. |
|||
A róla szóló történetek szinte részletről részlete megegyeznek a [[Görögország|görög]] [[Erósz]] legendáival. |
|||
[[Mars (isten)|Mars]] és [[Venus]] gyermekeként jött a világra. Nevelőapja maga [[Iuppiter|Jupiter]] volt.<ref>{{Cite web |url=http://ajandek.hu/articles.php?act=view&articleid=421# |title=Ámor és Psziché |accessdate=2010-11-30 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090209170738/http://ajandek.hu/articles.php?act=view&articleid=421# |archivedate=2009-02-09 }}</ref> A mítosz szerint ő a legifjabb és legszebb isten, akinek fegyvere egy kis kézi íj. Akit az ebből kilőtt vesszők eltalálnak, az nem fizikailag sebesül meg, hanem szerelembe esik. Ő maga egy halandó lányba, a csodaszép [[Psziché]]be szeretett bele, és feleségül is vette. [[Lucius Apuleius|Apuleius]] kettejükről szóló történetében Psziché kíváncsiságának engedve belenézett Venus szelencéjébe, és ettől mély, [[sztüx]]i álomba zuhant. Amor nyilaival leszedte feleségéről az átkot, és kérésére Jupiter istenné emelte Pszichét, hogy a szerelmesek mindörökre házasok maradhassanak. |
|||
⚫ | |||
== Amorettek == |
|||
{{pecz}} |
|||
Alakja már az [[ókor]]ban megsokszorozódott: a pufók csecsemőhöz hasonló, szárnyas szobrocskák kedvelt díszítő motívumok voltak. |
|||
Az amorettekből fejlődtek ki a [[puttó]]k, amik az [[újkor]]ban, leginkább a [[barokk]] képzőművészetben valósággal elárasztották a mitológiai tárgyú képeket és szoborcsoportokat. |
|||
⚫ | |||
== Egyéb ábrázolásai == |
|||
[[no:Amor]] |
|||
A képzőművészetnek mindig kedvelt témája volt. Legismertebb szobra a [[róma]]i [[Capitolinum|Capitoliumon]] áll; ez [[Lüszipposz]] művének római másolata. |
|||
A zenében: |
|||
* [[Jean-Baptiste Lully|Lully]]: ''Ámor és Bacchus ünnepei'' (háromfelvonásos [[Opera (színmű)|opera]], 1672); |
|||
== Képek == |
|||
<gallery class="center"> |
|||
Fájl:Cupidon et Psyché.jpg|[[Jacques-Louis David]]: Cupidó és Psziché |
|||
Fájl:Diego Velaquez, Venus at Her Mirror (The Rokeby Venus).jpg|[[Diego Velázquez]]: [[Venus]] és tükre |
|||
Fájl:Amor Bouchardon Louvre MR 1761.jpg|[[Edmé Bouchardon]]: Cupidó íjat farag magának [[Hercules]] dorongjából |
|||
Fájl:Boucher L’Éducation de l'Amour.jpg|[[François Boucher]]: Cupidó neveltetése |
|||
</gallery> |
|||
== Jegyzetek == |
|||
{{jegyzetek}} |
|||
⚫ | |||
* {{KiKiMitol}} |
|||
* {{MNL|1|794}} |
|||
* [https://web.archive.org/web/20090209170738/http://ajandek.hu/articles.php?act=view&articleid=421 Ámor és Psziché] |
|||
* [[Németh Amadé]]: Operaritkaságok. Zeneműkiadó, Budapest, 1980. |
|||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
{{portál|ókor||Ókori Róma| }} |
|||
⚫ |
A lap jelenlegi, 2022. december 10., 10:10-kori változata
Amor | |
Nem | férfi |
Szülei |
|
A Wikimédia Commons tartalmaz Amor témájú médiaállományokat. |
Amor, köznyelvi alakjában Ámor, római mitológiai alak, a szerelem istene, más néven Cupido (latinul: vágy). Mai, köznyelvi alakjában, részben köznevesülve a szerelem jelképe.
Legendája
[szerkesztés]A róla szóló történetek szinte részletről részlete megegyeznek a görög Erósz legendáival.
Mars és Venus gyermekeként jött a világra. Nevelőapja maga Jupiter volt.[1] A mítosz szerint ő a legifjabb és legszebb isten, akinek fegyvere egy kis kézi íj. Akit az ebből kilőtt vesszők eltalálnak, az nem fizikailag sebesül meg, hanem szerelembe esik. Ő maga egy halandó lányba, a csodaszép Pszichébe szeretett bele, és feleségül is vette. Apuleius kettejükről szóló történetében Psziché kíváncsiságának engedve belenézett Venus szelencéjébe, és ettől mély, sztüxi álomba zuhant. Amor nyilaival leszedte feleségéről az átkot, és kérésére Jupiter istenné emelte Pszichét, hogy a szerelmesek mindörökre házasok maradhassanak.
Amorettek
[szerkesztés]Alakja már az ókorban megsokszorozódott: a pufók csecsemőhöz hasonló, szárnyas szobrocskák kedvelt díszítő motívumok voltak.
Az amorettekből fejlődtek ki a puttók, amik az újkorban, leginkább a barokk képzőművészetben valósággal elárasztották a mitológiai tárgyú képeket és szoborcsoportokat.
Egyéb ábrázolásai
[szerkesztés]A képzőművészetnek mindig kedvelt témája volt. Legismertebb szobra a római Capitoliumon áll; ez Lüszipposz művének római másolata.
A zenében:
Képek
[szerkesztés]-
Jacques-Louis David: Cupidó és Psziché
-
Diego Velázquez: Venus és tükre
-
Edmé Bouchardon: Cupidó íjat farag magának Hercules dorongjából
-
François Boucher: Cupidó neveltetése
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ámor és Psziché. [2009. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 30.)
Források
[szerkesztés]- Tótfalusi István: Ki kicsoda az antik mítoszokban
- Magyar nagylexikon I. (A–Anc). Főszerk. Élesztős László, Rostás Sándor. Budapest: Akadémiai. 1993. 794. o. ISBN 963-05-6612-5
- Ámor és Psziché
- Németh Amadé: Operaritkaságok. Zeneműkiadó, Budapest, 1980.