„Apatit” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Jrex (vitalap | szerkesztései) a http://evosmaradvanya.hu/ |
1 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.8.9 |
||
(8 közbenső módosítás, amit 7 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
5. sor: | 5. sor: | ||
| kémiai elnevezés = |
| kémiai elnevezés = |
||
| képlet = Ca<sub>5</sub>(F(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>) |
| képlet = Ca<sub>5</sub>(F(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>) |
||
| kristályrendszer = |
| kristályrendszer = hexagonális |
||
| osztály = |
| osztály = 8 |
||
| szín = színtelen, fehér, sárga, zöld, kék, vörös vagy barna |
|||
| alosztály = |
|||
⚫ | |||
| pleokroizmus = kék kövek - sötét, kék, sárga és színtelen. |
|||
| fluoreszcencia = mely erősebb hosszú hullámban, kék kövek - kéktől világoskékig mind hosszú, mind rövid hullámban, zöld kövek - zöldes-sárga, mely a hosszú hullámban erősebb, lila kövek - zöldes-sárga hosszú hullámban, világos-lila rövid hullámban. |
|||
| hasadás = nincs, kagylós törésű |
|||
| törés = kagylós, egyenetlen |
|||
| keménység = 5 |
|||
| törésmutató = 1,634–1,638 (+0,012; −0,006) |
|||
| olvadáspont = 1660-1530°C |
|||
| sűrűség = 3,1-3,2 g/cm<sup>3</sup> |
|||
⚫ | |||
}} |
}} |
||
Az '''apatit''' a vízmentes foszfátok csoportjába tartozó [[Ásvány (anyag)|ásványfaj]]. Pontos megnevezése fluor-apatit, megkülönböztetve ezzel az apatit-sor többi tagjától: a hidroxil-, a klór-, az oxi- és a karbonát-apatittól. |
Az '''apatit''' a vízmentes foszfátok csoportjába tartozó [[Ásvány (anyag)|ásványfaj]]. Pontos megnevezése fluor-apatit, megkülönböztetve ezzel az apatit-sor többi tagjától: a hidroxil-, a klór-, az oxi- és a karbonát-apatittól. |
||
13. sor: | 23. sor: | ||
Az apatit név a görög apaté (απάτη: csalás, csel) szóból származik, mert sokféle színben megjelenik, ezért régen gyakran tévesztették össze a [[berill]]el és más ásványokkal.<ref>{{CitLib|aut=Fülöp József|tit=Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár|red=Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft.|loc=Celldömölk|ann=1998|isbn=963 8334 96 7|pag=20}}</ref> |
Az apatit név a görög apaté (απάτη: csalás, csel) szóból származik, mert sokféle színben megjelenik, ezért régen gyakran tévesztették össze a [[berill]]el és más ásványokkal.<ref>{{CitLib|aut=Fülöp József|tit=Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár|red=Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft.|loc=Celldömölk|ann=1998|isbn=963 8334 96 7|pag=20}}</ref> |
||
2019-ben a 2020-as [[Az év |
2019-ben a 2020-as [[Az év ásványa]] jelöltjei közé került, a [[Barit]] és a [[Turmalincsoport]] mellett. |
||
== Kémiai és fizikai tulajdonságai == |
|||
* '''Képlete:''' Ca<sub>5</sub>(F(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>) |
|||
* '''Szimmetriája:''' hexagonális (hexagonális dipiramisos) |
|||
* '''Sűrűsége:''' 3,10-3,22 g/cm³ |
|||
* '''Keménysége:''' 5 (a [[Mohs-féle keménységi skála]] referencia ásványa) |
|||
* '''Hasadása:''' jó |
|||
* '''Színe:''' színtelen, vagy sárgára, zöldre, kékre, barnára színezett – átlátszó/áttetsző |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Megjelenési formái, genetikája == |
== Megjelenési formái, genetikája == |
||
Kristályainak termete a keletkezési hőmérséklet függvényében változik. Magmából kristályosodva hosszú, tűs kristályként jelenik meg, míg alacsonyabb hőmérsékleteken oszlopos, hidrotermális hatásra pedig zömök és lapokban gazdag kristályok keletkeznek. Közönséges hőmérsékleten kriptokristályos kalcium-foszfát képződik. |
Kristályainak termete a keletkezési [[hőmérséklet]] függvényében változik. Magmából kristályosodva hosszú, tűs kristályként jelenik meg, míg alacsonyabb hőmérsékleteken oszlopos, hidrotermális hatásra pedig zömök és lapokban gazdag kristályok keletkeznek. Közönséges hőmérsékleten kriptokristályos kalcium-foszfát képződik. |
||
Minden magmás kőzetben előfordul mellékes elegyrészként. Az egyedüli elsődleges foszforszolgáltató ásvány. Jelentősebb dúsulásai bázisos mélységi kőzetekben vannak, de ismertek önálló apatittelérek, illetve hidrotermás érctelepekhez köthető előfordulások is. A kirunai mágnesvasérctelep is jelentős mennyiségű finomszemcsés apatitot tartalmaz. |
Minden magmás kőzetben előfordul mellékes elegyrészként. Az egyedüli elsődleges foszforszolgáltató ásvány. Jelentősebb dúsulásai bázisos mélységi kőzetekben vannak, de ismertek önálló apatittelérek, illetve hidrotermás érctelepekhez köthető előfordulások is. A kirunai mágnesvasérctelep is jelentős mennyiségű finomszemcsés apatitot tartalmaz. |
||
A másodlagos eredetű foszforit vaskos, finom rostos vagy szemcsés, földes külsejű Ca-foszfát.Főképp állati eredetű maradványok: csont, fog, madár- és denevérürülék ([[guanó]]) felhalmozódásával keletkezett. |
A másodlagos eredetű foszforit vaskos, finom rostos vagy szemcsés, földes külsejű Ca-foszfát. Főképp állati eredetű maradványok: [[csont]], fog, madár- és denevérürülék ([[guanó]]) felhalmozódásával keletkezett. |
||
== Ipari alkalmazásai == |
== Ipari alkalmazásai == |
||
A foszforitot és a magmás apatittelepeket |
A foszforitot és a magmás apatittelepeket a műtrágyagyártáshoz használják fel. |
||
== Rokon ásványfajok == |
== Rokon ásványfajok == |
||
41. sor: | 41. sor: | ||
<references/> |
<references/> |
||
== |
== Források == |
||
* {{CitLib|tit=Drágakőkalauz|aut=J. Bauer|aut2=V. Bouška|aut3=F. Tvrz|red=Mezőgazdasági Könyvkiadó Vállalat|ass=Fordította: dr. Oberfrank Ferenc|ann=1989|isbn=963 234 0507|pag=196}} |
* {{CitLib|tit=Drágakőkalauz|aut=J. Bauer|aut2=V. Bouška|aut3=F. Tvrz|red=Mezőgazdasági Könyvkiadó Vállalat|ass=Fordította: dr. Oberfrank Ferenc|ann=1989|isbn=963 234 0507|pag=196}} |
||
* {{Cite web|url=http://www.webmineral.com/data/Apatite.shtml#.W1MfdjmYN-E|title=Apatite|accessdate=2018-07-21|language=angol}} |
* {{Cite web|url=http://www.webmineral.com/data/Apatite.shtml#.W1MfdjmYN-E|title=Apatite|accessdate=2018-07-21|language=angol}} |
||
* {{Cite web|url=http:// |
* {{Cite web|url=http://www.minerofil.hu/mkk5/asvkalauz-minta3.pdf|title=Ásványkalauz|accessdate=2018-07-21|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181222204116/http://www.minerofil.hu/mkk5/asvkalauz-minta3.pdf|archivedate=2018-12-22}} |
||
{{commonskat|Apatite|Apatit}} |
{{commonskat|Apatite|Apatit}} |
A lap jelenlegi, 2022. augusztus 15., 10:09-kori változata
apatit | |
Általános adatok | |
Képlet | Ca5(F(PO4)3) |
Kristályrendszer | hexagonális |
Ásványrendszertani besorolás | |
Osztály | Foszfát- és rokon ásványok |
Azonosítás | |
Szín | színtelen, fehér, sárga, zöld, kék, vörös vagy barna |
Fény | üvegfényű, de a törési felületen zsírfényű |
Törésmutató | 1,634–1,638 (+0,012; −0,006) |
Pleokroizmus | kék kövek - sötét, kék, sárga és színtelen. |
Fluoreszcencia | mely erősebb hosszú hullámban, kék kövek - kéktől világoskékig mind hosszú, mind rövid hullámban, zöld kövek - zöldes-sárga, mely a hosszú hullámban erősebb, lila kövek - zöldes-sárga hosszú hullámban, világos-lila rövid hullámban. |
Keménység | 5 |
Hasadás | nincs, kagylós törésű |
Törés | kagylós, egyenetlen |
Olvadáspont | 1660-1530°C °C |
Sűrűség | 3,1-3,2 g/cm3 g/cm³ |
A Wikimédia Commons tartalmaz apatit témájú médiaállományokat. |
Az apatit a vízmentes foszfátok csoportjába tartozó ásványfaj. Pontos megnevezése fluor-apatit, megkülönböztetve ezzel az apatit-sor többi tagjától: a hidroxil-, a klór-, az oxi- és a karbonát-apatittól.
Az apatit név a görög apaté (απάτη: csalás, csel) szóból származik, mert sokféle színben megjelenik, ezért régen gyakran tévesztették össze a berillel és más ásványokkal.[1]
2019-ben a 2020-as Az év ásványa jelöltjei közé került, a Barit és a Turmalincsoport mellett.
Megjelenési formái, genetikája
[szerkesztés]Kristályainak termete a keletkezési hőmérséklet függvényében változik. Magmából kristályosodva hosszú, tűs kristályként jelenik meg, míg alacsonyabb hőmérsékleteken oszlopos, hidrotermális hatásra pedig zömök és lapokban gazdag kristályok keletkeznek. Közönséges hőmérsékleten kriptokristályos kalcium-foszfát képződik.
Minden magmás kőzetben előfordul mellékes elegyrészként. Az egyedüli elsődleges foszforszolgáltató ásvány. Jelentősebb dúsulásai bázisos mélységi kőzetekben vannak, de ismertek önálló apatittelérek, illetve hidrotermás érctelepekhez köthető előfordulások is. A kirunai mágnesvasérctelep is jelentős mennyiségű finomszemcsés apatitot tartalmaz.
A másodlagos eredetű foszforit vaskos, finom rostos vagy szemcsés, földes külsejű Ca-foszfát. Főképp állati eredetű maradványok: csont, fog, madár- és denevérürülék (guanó) felhalmozódásával keletkezett.
Ipari alkalmazásai
[szerkesztés]A foszforitot és a magmás apatittelepeket a műtrágyagyártáshoz használják fel.
Rokon ásványfajok
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998. 20. o. ISBN 963 8334 96 7
Források
[szerkesztés]- J. Bauer – V. Bouška – F. Tvrz: Drágakőkalauz. Fordította: dr. Oberfrank Ferenc. (hely nélkül): Mezőgazdasági Könyvkiadó Vállalat. 1989. 196. o. ISBN 963 234 0507
- Apatite (angol nyelven). (Hozzáférés: 2018. július 21.)
- Ásványkalauz. [2018. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 21.)