„Apatit” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a comkat |
|||
28. sor: | 28. sor: | ||
[[Kategória:Vízmentes foszfátok]] |
[[Kategória:Vízmentes foszfátok]] |
||
[[en:Apatite]] |
|||
[[an:Apatito]] |
|||
[[ar:أباتيت]] |
|||
[[az:Apatit]] |
|||
[[bg:Апатит]] |
|||
[[bs:Apatit]] |
|||
[[ca:Apatita]] |
|||
[[cs:Apatit]] |
|||
[[de:Apatit]] |
|||
[[el:Απατίτης]] |
|||
[[eo:Apatito]] |
|||
[[es:Apatita]] |
|||
[[et:Apatiit]] |
|||
[[eu:Apatito]] |
|||
[[fa:آپاتیت]] |
|||
[[fi:Apatiitti]] |
|||
[[fr:Apatite]] |
|||
[[gl:Apatito]] |
|||
[[he:אפטיט]] |
|||
[[hr:Apatit]] |
|||
[[it:Apatite]] |
|||
[[ja:燐灰石]] |
|||
[[kk:Апатит]] |
|||
[[ko:인회석]] |
|||
[[lt:Apatitas]] |
|||
[[ml:അപറ്റൈറ്റ്]] |
|||
[[my:နဂါးသွဲ့]] |
|||
[[nl:Apatiet]] |
|||
[[no:Apatitt]] |
|||
[[pl:Apatyt]] |
|||
[[pt:Apatita]] |
|||
[[ro:Apatit]] |
|||
[[ru:Апатит]] |
|||
[[sah:Апатиит]] |
|||
[[sh:Apatit]] |
|||
[[sk:Apatit]] |
|||
[[sr:Апатит]] |
|||
[[sv:Apatit]] |
|||
[[th:อะพาไทต์]] |
|||
[[tr:Apatit]] |
|||
[[uk:Апатит]] |
|||
[[vi:Apatit]] |
|||
[[zh:磷灰石]] |
A lap 2013. március 6., 22:07-kori változata
Az apatit a vízmentes foszfátok csoportjába tartozó ásványfaj. Pontos megnevezése fluor-apatit, megkülönböztetve ezzel az apatit-sor többi tagjától: a hidroxil-, a klór-, az oxi- és a karbonát-apatittól.
Kémiai és fizikai tulajdonságai
- Képlete: Ca5(F(PO4)3)
- Szimmetriája: hexagonális (hexagonális dipiramisos)
- Sűrűsége: 3,10-3,22 g/cm3
- Keménysége: 5 (a Mohs-féle keménységi skála referencia ásványa)
- Hasadása: jó
- Színe: színtelen, vagy sárgára, zöldre, kékre, barnára színezett – átlátszó/áttetsző
- Fénye: üvegfényű, törési felületen zsírfényű
- Egyéb jellegzetes tulajdonságai: UV-fényben, illetve katód- és röntgensugárzás hatására fluoreszkál
Megjelenési formái, genetikája
Kristályainak termete a keletkezési hőmérséklet függvényében változik. Magmából kristályosodva hosszú, tűs kristályként jelenik meg, míg alacsonyabb hőmérsékleteken oszlopos, hidrotermális hatásra pedig zömök és lapokban gazdag kristályok keletkeznek. Közönséges hőmérsékleten kriptokristályos kalcium-foszfát képződik.
Minden magmás kőzetben előfordul mellékes elegyrészként. Az egyedüli elsődleges foszforszolgáltató ásvány. Jelentősebb dúsulásai bázisos mélységi kőzetekben vannak, de ismertek önálló apatittelérek, illetve hidrotermás érctelepekhez köthető előfordulások is. A kirunai mágnesvasérctelep is jelentős mennyiségű finomszemcsés apatitot tartalmaz.
A másodlagos eredetű foszforit vaskos, finom rostos vagy szemcsés, földes külsejű Ca-foszfát.Főképp állati eredetű maradványok: csont, fog, madár- és denevérürülék (guanó) felhalmozódásával keletkezett.
Ipari alkalmazásai
A foszforitot és a magmás apatittelepeket műtrágyagyártás céljaira művelik.