Aszlányi Dezső
Megjelenés
Aszlányi Dezső | |
Élete | |
Születési név | Ausländer Dezső |
Született | 1869. április 7. Szeged |
Elhunyt | 1947. július 24. (78 évesen) Budapest |
Sírhely | Farkasréti temető |
Gyermekei | Aszlányi Károly |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | vers, esszé |
Aszlányi Dezső, 1911-ig: Ausländer Dezső (Szeged, 1869. április 7.[1] – Budapest, 1947. július 24.)[2] újságíró, filozófus, költő. Aszlányi Károly apja.
Élete
Ausländer Károly és Klein Róza fiaként született. Kora gyermekkorától epilepsziás volt. Orsován gyári tisztviselőként tevékenykedett, később ugyanitt igazgató lett. Az első világháborút követően előbb Temesváron, azután Nagybecskereken élt. Később Budapestre költözött, s egészen halála napjáig „világmegfejtő bölcseleti rendszerén” dolgozott. Kritikusai az 1920-as évektől „lírai filozófus”-nak nevezték. Első irodalmi próbálkozásait a Vajdasági Írás című lap közölte. Halálát szívgyengeség, érelmeszesedés okozta. Felesége Deutsch Julianna volt.
Ismertebb munkái
- Nőkről, szerelemről (esszé, Budapest, 1904)
- Ölelkező gondolatok (vers és esszé, Budapest, 1906)
- Életünk és nemünk (alcíme: Az összes nemi kérdések végleges megoldása, Budapest, 1909)
- Új evolúciók (Budapest, 1910)
- Világszerelem I. (természetfilozófia, Budapest, 1910, Nagybecskerek, 1925)
- A messiásság (Nagybecskerek, 1914)
- Megismerés (gondolatok, gnómák, Nagybecskerek, 1918)
- Az asszony (versek és esszék, Nagybecskerek, 1922)
- Isten népe (esszé, versek, Nagybecskerek, 1924)
- „Világbéke” (Költői szintézis, Nagybecskerek, 1928)
- A béke innen indul. (Budapest, 1936)
Jegyzetek
- ↑ Szegedi Izraelita hitközség születési anyakönyve 1869. évi 38. bejegyzés https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3QSQ-G9G9-FQCF?i=235&cat=257906
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. XI. ker. állami halotti akv. 276/1947. folyószáma alatt.
Források
- Magyar irodalmi lexikon I. (A–K). Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963. 63. o.
- A Magyar életrajzi lexikon szócikke
További információk
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
- Gutenberg nagy lexikon. Minden ismeretek tára. Bp., Nagy Lexikon Kiadóhivatal, 1931-1932.
- Gerold László: Jugoszláviai magyar irodalmi lexikon (1918-2000). Újvidék, Forum Könyvkiadó, 2001.
- Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Ezer magyar biográfia a délszláv országokból. Újvidék, Fórum Könyvkiadó, 2002.
- Keresztény magyar közéleti almanach I-II. 3. köt. Erdély. 4. köt. Délvidék. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Bp., 1940.
- Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
- Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
- Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.