„Csépa” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Bot: következő hozzáadása: vi:Csépa |
a r2.7.3) (Bot: következő hozzáadása: zh:切保 |
||
91. sor: | 91. sor: | ||
[[sl:Csépa]] |
[[sl:Csépa]] |
||
[[vi:Csépa]] |
[[vi:Csépa]] |
||
[[zh:切保]] |
A lap 2012. augusztus 28., 06:51-kori változata
Csépa | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Jász-Nagykun-Szolnok | ||
Kistérség | Kunszentmártoni | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Fialka György (Független)[1] | ||
Irányítószám | 5475 | ||
Körzethívószám | 56 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1547 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 55,04 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 29,67 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
Csépa weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Csépa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csépa község Jász-Nagykun-Szolnok megyében, a Kunszentmártoni kistérségben.
Fekvése
A község a Tiszazugban helyezkedik el.
Éghajlata
Csépa éghajlata száraz, mérsékelten meleg. Az északi, északnyugati szélirány az uralkodó. A csapadék rendkívül egyenlőtlen eloszlása rányomja bélyegét az adott év termésre, vagyis a betakarított gabona és leszüretelt szőlő mennyisége és minősége nagyban függ a csapadék eloszlásától.
Megközelítése
- Vonattal a MÁV 146-os számú Kecskemét–Kunszentmárton vonalán érhető el. A vasútállomás Tiszasas és Szelevény között található.
- Közúton Kecskemét (Tiszasas után), Tiszakürt , Csongrád és Kunszentmárton felől egyaránt megközelíthető a település.
Története
Csépa neve az István személynév név régies alakját a Csépán vagy Csépány nevet őrzi.
A térség első lakosai a kőkori (neolit kori) Körös kultúrához tartoztak, és a bronzkorban is lakott terület volt. Kimutatható a szkíták,szarmaták, hunok és avarok településeinek nyomai is.
A honfoglalás után Tiszazugon a Megyer törzs és Ond vezér osztozott. Szent László magyar király alatt a vidék egy részét az egri püspökség szerezte meg. Habár a Csépa névvel csak a XV. században, (1406-ban) találkozunk, a falu területén korábban három település is állt: Pokah (Pókaháza, 1261), Hymud (Himód, 1330) és Woya (Vaja, 1330).
II. Ulászló magyar király a falut Szelevénnyel együtt Pest vármegyéhez csatolta. Gyula törökök általi elfoglalása után az egész Tiszazug török uralom alá került, és 1664-ben már elhagyatott helységként tüntették fel az adománylevelek.
Az 1721-22-ben újra, elsősorban palócokkal benépesített Csépa már Heves és Külső-Szolnok vármegyéhez tartozott. A többségében római katolikus lakosság 1729-ben Szent Jakab tiszteletére vályogból épített templomot, a ma is látható templom csak 1789-ben készült el.
Nevezetességei
- A Csépai-fertő 67 hektáros területén a nádas növényzet uralkodik, a szélein zsiókás övezet húzódik, gazdag az állatvilága is. Védett terület, de szabadon látogatható.
- Helytörténeti és óvodatörténeti kiállítás (előzetes bejelentkezéssel látogatható).
- Több tiszai holtága horgászok által előszeretettel látogatott hely.
Gazdasága
Csépa gazdasága hasonló a környék többi településéhez. Csépa lakosai a középkortól kezdve elsősorban földművelésből élnek. A földművelésen belül a gabonatermesztés játssza a legnagyobb szerepet a település lakóinak életében, a rétek és legelők kisebb jelentőséggel bírnak. Csépa északi, homokos talajú táján jelentős szőlőtermesztés folyik: kékfrankost, kékportót és Cabernet sauvignont termelnek.
A település híres szülöttei
- Czucz István (Tzutz István) (1768-1830) ügyvéd, költő
- Orosz László (1925) irodalomtörténész
Képgaléria
Jegyzetek
- ↑ Csépa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)