„Evangélikus kereszténység” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
(31 közbenső módosítás, amit 3 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
24. sor: | 24. sor: | ||
|fő vallás = [[Dánia]], [[Norvégia]], [[Svédország]] |
|fő vallás = [[Dánia]], [[Norvégia]], [[Svédország]] |
||
|fő vallás korábban = |
|fő vallás korábban = |
||
|követők száma= |
|követők száma= 73-74 millió fő<ref>https://www.lutheranworld.org/content/member-churches</ref> |
||
|követők százalékban = |
|követők százalékban = |
||
|követők százalékban forrása= |
|követők százalékban forrása= |
||
35. sor: | 35. sor: | ||
}} |
}} |
||
Az '''evangélikus kereszténység''' |
Az '''evangélikus kereszténység'''; más nevein ''lutheranizmus'' vagy ''evangélikus vallás'' egy [[kereszténység|keresztény]] [[Vallási felekezet|felekezet]]; a [[protestantizmus]] egyik fő ága. A [[Luther Márton]] által indított [[reformáció]] során jött létre [[Németország]]ban a [[16. század]]ban. Követői az evangélikusok vagy lutheránusok, akik szervezetileg a különböző önálló evangélikus egyházak tagjai. Ezeket az [[egyház]]akat együttesen „''az evangélikus egyház''” vagy „az [[ágostai hitvallás]]ú evangélikus egyház” névvel szokás jelölni. (Az evangélikusok forrásmunkákban, népszámlálási kimutatásokban alkalmazott rövidítései: ''ev.'', ''ág. ev.''). |
||
A legtöbb magyar evangélikus a [[Magyarországi Evangélikus Egyház]]hoz és a [[Romániai Evangélikus-Lutheránus Egyház]]hoz tartozik. Az evangélikus egyházakat tömörítő szervezet a [[Lutheránus Világszövetség]]. |
|||
== Neve == |
== Neve == |
||
47. sor: | 49. sor: | ||
A [[reformáció]] kezdete [[1517]]. [[október 31.|október 31-ére]] tehető, amikor [[Luther Márton]] kifüggesztette a híres [[Luther 95 tétele|95 tételét]] a [[Lutherstadt Wittenberg|wittenberg]]i vár templomának kapujára, amelyben az akkori [[Római katolikus egyház|katolikus egyház]] tanításának és gyakorlatának hibáira hívta fel a figyelmet. |
A [[reformáció]] kezdete [[1517]]. [[október 31.|október 31-ére]] tehető, amikor [[Luther Márton]] kifüggesztette a híres [[Luther 95 tétele|95 tételét]] a [[Lutherstadt Wittenberg|wittenberg]]i vár templomának kapujára, amelyben az akkori [[Római katolikus egyház|katolikus egyház]] tanításának és gyakorlatának hibáira hívta fel a figyelmet. |
||
[[1517]] és [[1520]] között Luther a katolikus egyház elleni kritikáit |
[[1517]] és [[1520]] között Luther a katolikus egyház elleni kritikáit röpiratokban, a szószéken, valamint könyveiben terjesztette. Eszméit több teológus támogatta, így sok követőre talált a társadalom minden rétegéből. A parasztok népi hősnek tekintették, a lovagok felesküdtek a védelmére. |
||
A földbirtokosok azért támogatták, mert nagyobb függetlenséget szerettek volna elérni a [[pápa (egyházfő)|pápa]] politikájától a saját földjükön. Luthernek sikerült több nagyhatalmú ellenséget is szerezni a római pápa vagy [[V. Károly német-római császár]] és támogatói személyében. |
A földbirtokosok azért támogatták, mert nagyobb függetlenséget szerettek volna elérni a [[pápa (egyházfő)|pápa]] politikájától a saját földjükön. Luthernek sikerült több nagyhatalmú ellenséget is szerezni a római pápa vagy [[V. Károly német-római császár]] és támogatói személyében. |
||
53. sor: | 55. sor: | ||
A lutheri [[reformáció]] gyorsan elterjedt Európában. |
A lutheri [[reformáció]] gyorsan elterjedt Európában. |
||
{{fő|Luther Márton|Reformáció}} |
{{fő|Luther Márton|Reformáció}} |
||
Luther 1546-ban bekövetkezett halála olyan űrt hagyott maga után, amelyet [[Philipp Melanchthon]] nem tudott betölteni. Egyházpolitikai álláspontja ellentmondásos volt. A [[schmalkaldeni háború]]ban katonailag vereséget szenvedett protestánsokra 1547 óta nagy politikai nyomás nehezedett. Sokan hitték, hogy a világ [[Utolsó idő|végső idők]]et éli és a [[Római katolikus egyház|pápai egyházat]] a gonosz erőjének tekintették. Elkezdődött egy átalakulási folyamat; a lutheranizmus [[evangélikus ortodoxia|evangélikus ortodoxiá]]vá {{Wd|Q1877946}} vált. Ez 1580-ban a [[Konkordia könyv|Konkordia]] könyvének (''evangélikus hitvallás'') kiadásával kezdődött és a [[felvilágosodás]] korában, kb. 1730-ban ért véget. |
|||
Mint jámbor vallási mozgalom a 17. században a [[pietizmus]] jelentkezett. Kiemelkedő képviselőjének [[Philipp Jacob Spener]]t (1635–1705) tartják. |
|||
A 18. század eleje óta olyan teológusok, mint [[Johann Franz Buddeus|J. F. Buddeus]] (1667-1729) és [[Siegmund Jakob Baumgarten|S. J. Baumgarten]] (1706-1757) megpróbálták integrálni a pietizmus és a felvilágosodás eszméit a lutheránus teológiába. (''Példa erre az integrációs törekvésre a [[Tübingeni Egyetem|tübingen]]i [[Johann Wolfgang Jäger|J. W. Jäger]] által 1702-ben írt ''Compendium theologiae positivae'', amely az evangélikus tanításokat elmélkedésekkel ötvözte.'') |
|||
=== Magyarország === |
|||
Az 1520-as évektől a magyar korona földjein is elterjedt a lutheranizmus. Főleg a német nyelvterületeken, így az erdélyi [[szászok]] körében, a Pentapolitana [[szabad királyi város]]aiban, a [[Szepes vármegye|szepes]]i hegyi városokban és a kárpáti németek más településein, de a Királysághoz tartozó [[Burgenland]]ban is. |
|||
A magyar országgyűlés 1523-ban és 1525-ben ''„lutheranus omnes comburantur”'' határozatot hozott. 1523-ban az 54. cikk kimondta: Minden evangélikus és védője nyilvános [[Eretnekség|eretnek]], és vagyonvesztéssel kell büntetni. 1525-ben pedig megszigorították: minden evangélikust [[Máglyahalál|meg kell égetni]].<ref name="kaleidoskop">{{Cite web |title=Kaleidoscope - Művelődés-, Tudomány- és Orvostörténeti Kiadványok |url=http://www.kaleidoscopehistory.hu/index.php?subpage=cikk&cikkid=353&rovatid=&szerzoid=&kotetit= |work=www.kaleidoscopehistory.hu |accessdate=2024-02-20}}</ref> |
|||
E törvények következményeként ismerünk áldozatokat is, például [[Libetbánya|Libetbányá]]n, valamint egy ferences szerzetest, aki Luther szellemében prédikált [[Pozsony]]ban.<ref name="kaleidoskop" /> |
|||
Az 1526-os [[mohácsi csata]] után Magyarország gyakorlatilag három részre szakadt. A törökök által megszállt területen a hódítók kevés figyelmet fordítottak a nép hitére, kevesen tértek át az iszlámra, a keresztény papság pedig meglehetősen szabadon gyakorolhatta vallását.<ref name="kaleidoskop" /> A magyar nemesség áttérése központi jelentőségű volt a reformáció számára, mert iskolákat építettek, támogatták és védték a reformáció prédikátorait. Abban az időben, amikor egyik királynak sem volt valódi hatalma, ezen urak kegyei döntő fontosságúak voltak.<ref name="kaleidoskop" /> |
|||
[[Wittenbergi Egyetem|Wittenberg]]ben tanult magyar teológusok, mint pl. [[Dévai Bíró Mátyás|Dévai Mátyás]], [[Sylvester János]], [[Sztárai Mihály]] és [[Huszár Gál]] terjesztették a reformáció tanításait. |
|||
Az [[Erdélyi Fejedelemség (1570–1711)|Erdélyi Fejedelemség]]ben kiterjedt vallásszabadság volt (még az 1568-as tordai ediktum után is), és az [[Oszmán Birodalom]] irányítása alatt álló Közép-Magyarországon is népszerűvé váltak a protestantizmus reformjai. Itt azonban a gyülekezetek jelentős része az 1560-as években áttért a [[Kálvinizmus|kálvini]] hitre, akik az 1567-es debreceni zsinat után megalakították a [[Magyarországi Református Egyház|magyarországi református egyház]]at. |
|||
A [[Habsburg-ház|Habsburgok]] aztán minden eszközzel támogatták az [[ellenreformáció]]t és anyagi kiváltságban részesítették a katolikus egyházat.<ref name="VK">Vallástörténeti kislexikon: Kereszténység Magyarországon; 1975., Kossuth K.</ref> A [[Jézus Társasága|jezsuiták]] és más szerzetesrendek tagjai járták az országot és arra törekedtek hogy a földesurakat újra katolikusokká tegyék és ezzel szabad kezet kapjanak a jobbágyfalvakban is.<ref>Vallástörténeti kislexikon: Ellenreformáció, 1975.</ref> A tömeges újrakatolizálás után a protestánsok száma jelentősen csökkent. |
|||
Az [[1681-es soproni országgyűlés]]en korlátozott mértékben engedélyezték a [[Protestantizmus|protestáns]] vallásgyakorlást (''megyénként két [[artikuláris hely]]en, de azokon kívül sehol''). Az [[ellenreformáció]] erőszakossága [[Mária Terézia magyar királynő|Mária Terézia]] uralkodása (1740-1780) idején érte el a a csúcspontját: ekkor már csak ''“titkos protestantizmus”'' létezett.<ref name="JC">Jos Colijn: Egyetemes egyháztörténet</ref> |
|||
A [[18. század]] végén [[II. József magyar király|II. József]] király [[türelmi rendelet]]e aztán a katolikus valláson kívül szabad vallásgyakorlást biztosított más bizonyos felekezeteknek is, így az evangélikus egyháznak is. A rendelet engedélyezte, hogy az [[Ágostai hitvallás|ágostai]] és a [[Helvét hitvallás|helvét]] hitvallásúak ott, ahol száz család van, és anyagilag megtehetik, imaházat ([[Oratórium#Az_egyházi_építészetben|oratórium]]ot), iskolát, lelkészi és tanítói lakást építhessenek.<ref name="medit">{{Cite web |url=https://medit.lutheran.hu/files/wiczian_solyom_2.pdf |author= Wiczián Dezső, Sólyom Jenő |title=Az egyház története |date =1948|accessdate=2024}}</ref> A rendelet alapján épült imaházak legtöbbjéhez később tornyot is emeltek. |
|||
[[II. Lipót magyar király|II. Lipót]] király 1791-es vallásügyi törvénye megerősítette a türelmi rendeletet és az ország minden rendű és rangú lakosának biztosította a szabad és nyilvános vallásgyakorlatot. Visszaállította az evangélikus és református egyház teljes önkormányzatát, megszüntette a a római katolikus püspöki és esperesi joghatóságot a protestáns lelkészek felett; biztosította iskolaalapítási jogukat és kimondta, hogy a protestánsok közhivatalt is viselhetnek.<ref name="medit" /> |
|||
== Hitelvei == |
== Hitelvei == |
||
Az evangélikus egyházak tanításának a legfőbb és feltétlen forrása és mértéke a [[Biblia|Szentírás]]. De másodlagos tekintélynek számítanak a [[Hitvallás|hitvallási iratok]] is. Közülük a legelfogadottabb óegyházi hitvallások (az [[ |
Az evangélikus egyházak tanításának a legfőbb és feltétlen forrása és mértéke a [[Biblia|Szentírás]]. De másodlagos tekintélynek számítanak a [[Hitvallás|hitvallási iratok]] is. Közülük a legelfogadottabb óegyházi hitvallások (az [[apostoli hitvallás]], a [[nikaia–konstantinápolyi hitvallás]] és az [[athanaszioszi hitvallás]]) és a reformáció korának evangélikus hitvallási iratai (a legelterjedtebb az [[Ágostai hitvallás]] és [[Luther Márton kis kátéja]], de a legelfogadottabb gyűjtemény az [[1580]]-ban összeállított ún. Konkordia Könyv.) |
||
Az evangélikus felfogás legjellegzetesebb sajátossága a |
Az evangélikus felfogás legjellegzetesebb sajátossága a [[Kegyelem (vallás)|kegyelem]]ről szóló tanítás. A legtöbb keresztény felekezethez hasonlóan vallják, hogy Isten Jézus Krisztus kereszthalála miatt kegyelmes az emberekhez. Ugyanakkor a [[megváltás]]ban ennek a kegyelemnek talán mindenki másnál inkább kizárólagos szerepet tulajdonítanak. Az ember nem a jó tettei, erkölcsei miatt, még csak nem is hite miatt üdvözül, hanem egyedül Isten [[Kegyelem (vallás)|kegyelme]] miatt. Az ember ezért semmit nem tehet, de felismerheti, ragaszkodhat hozzá – ez a [[Hit (vallás)|hit]] – és ebből a felismerésből fakad aztán az [[Etika (vallás)|erkölcsi]] cselekvés. Sőt, Luther számára maga a hit, amivel megragadjuk ezt a kegyelmet, az is Isten ajándéka, nem az ember „hozza létre” magában. |
||
==Evangélikusok a világban== |
==Evangélikusok a világban== |
||
2020 táján világszerte mintegy 73-74 millió evangélikus él.<ref name="lwf_stat"/> |
|||
[[File:Igreja Ev Luterana do Brasil em Schroeder.jpg|thumb|Modern evangélikus templom Brazíliában, Schroeder, Santa Catarina]] |
[[File:Igreja Ev Luterana do Brasil em Schroeder.jpg|thumb|Modern evangélikus templom Brazíliában, Schroeder, Santa Catarina]] |
||
[[File:Lutheran Church of Upper Moutere, February 2007.jpg|thumb|Evangélikus templom Új-Zélandon, Upper Moutere]] |
[[File:Lutheran Church of Upper Moutere, February 2007.jpg|thumb|Evangélikus templom Új-Zélandon, Upper Moutere]] |
||
76. sor: | 104. sor: | ||
| [[Észak-Amerika]] || 3,672,858 |
| [[Észak-Amerika]] || 3,672,858 |
||
|- |
|- |
||
| [[Dél-Amerika]] & |
| [[Dél-Amerika]] & a [[Karib-térség]] || 768,589 |
||
|- |
|- |
||
! Összesen: !! 73,686,625 |
! Összesen: !! 73,686,625 |
||
128. sor: | 156. sor: | ||
== Evangélikus egyházak == |
== Evangélikus egyházak == |
||
=== Észak-Európa === |
|||
{{csonk-szakasz}} |
|||
* [[Dán Népegyház]] |
* [[Dán Népegyház]] |
||
* [[Feröeri Népegyház]] |
* [[Feröeri Népegyház]] |
||
⚫ | |||
* [[Norvég Egyház]] |
* [[Norvég Egyház]] |
||
⚫ | |||
=== Kárpát-medence === |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
* [[Romániai Ágostai Hitvallású Evangélikus Egyház]] („szász egyház”, központja [[Nagyszeben]]) |
* [[Romániai Ágostai Hitvallású Evangélikus Egyház]] („szász egyház”, központja [[Nagyszeben]]) |
||
* [[Romániai Evangélikus-Lutheránus Egyház]] („magyar egyház”, központja [[Kolozsvár]]) |
* [[Romániai Evangélikus-Lutheránus Egyház]] („magyar egyház”, központja [[Kolozsvár]]) |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
==Jegyzetek== |
==Jegyzetek== |
||
144. sor: | 174. sor: | ||
* [http://evangelikus.lap.hu/ Evangélikus.lap.hu] – Linkgyűjtemény |
* [http://evangelikus.lap.hu/ Evangélikus.lap.hu] – Linkgyűjtemény |
||
* [http://www.lutheranworld.org/ Az Evangélikus Világszövetség honlapja] {{en}} |
* [http://www.lutheranworld.org/ Az Evangélikus Világszövetség honlapja] {{en}} |
||
* [https://evangelikus.hu/ A Magyarországi Evangélikus Egyház hivatalos honlapja] |
* [https://evangelikus.hu/ A Magyarországi Evangélikus Egyház hivatalos honlapja] {{Wayback|url=https://evangelikus.hu/ |date=20190903134446 }} |
||
* [http://www.lutheran.rs/ A Szerbiai Evangélikus Egyház hivatalos honlapja] |
* [http://www.lutheran.rs/ A Szerbiai Evangélikus Egyház hivatalos honlapja] |
||
* [http://www.egyszeregy.hu/ „Evangélikus egyszeregy”] |
* [http://www.egyszeregy.hu/ „Evangélikus egyszeregy”] |
||
* [https://web.archive.org/web/20090322155832/http://bajastory.info/helytortenet/gal-zoltan-a-bajai-evangelikusok.story Dr. Gál Zoltán: A bajai evangélikusok (Baja Story)] |
* [https://web.archive.org/web/20090322155832/http://bajastory.info/helytortenet/gal-zoltan-a-bajai-evangelikusok.story Dr. Gál Zoltán: A bajai evangélikusok (Baja Story)] |
||
* [http://www.csipetnyiso.hu Csipetnyi Só evangélikus magazin] |
* [http://www.csipetnyiso.hu Csipetnyi Só evangélikus magazin] {{Wayback|url=http://www.csipetnyiso.hu/ |date=20210506152728 }} |
||
== Kapcsolódó cikkek == |
|||
* [[Reformáció]] |
|||
* [[Protestantizmus]] |
|||
* [[Keresztény felekezetek összehasonlítása]] |
|||
{{csonk-dátum|csonk-keresztény|2005 augusztusából}} |
|||
{{Kereszténység}} |
{{Kereszténység}} |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
{{Nemzetközi katalógusok}} |
A lap 2024. február 21., 18:58-kori változata
Lutheranizmus [vagy evangélikus kereszténység] | |
kereszténység → protestantizmus | |
Luther-rózsa, az evangélikusok jelképe | |
Kialakult | 16. század |
Alapító | Luther Márton Nézetük alapján a valódi alapító Jézus Krisztus, Luther csak megreformálta a kereszténységet |
Központi alak | Jézus |
Szent iratok | Biblia |
Államvallás | ma sehol sem |
Korábban | Észak-német államok (Szászország, Brandenburg, Poroszország stb.), Német Császárság, Dán Királyság, Norvég Királyság, Svéd Királyság |
Fő vallás | Dánia, Norvégia, Svédország |
Követők száma | 73-74 millió fő[1] |
Teológusok | Luther Márton (†1546) Philipp Melanchthon (†1560) Justus Jonas (†1555) Mikael Agricola (†1557) Paul Tillich (†1965) |
Az evangélikus kereszténység; más nevein lutheranizmus vagy evangélikus vallás egy keresztény felekezet; a protestantizmus egyik fő ága. A Luther Márton által indított reformáció során jött létre Németországban a 16. században. Követői az evangélikusok vagy lutheránusok, akik szervezetileg a különböző önálló evangélikus egyházak tagjai. Ezeket az egyházakat együttesen „az evangélikus egyház” vagy „az ágostai hitvallású evangélikus egyház” névvel szokás jelölni. (Az evangélikusok forrásmunkákban, népszámlálási kimutatásokban alkalmazott rövidítései: ev., ág. ev.).
A legtöbb magyar evangélikus a Magyarországi Evangélikus Egyházhoz és a Romániai Evangélikus-Lutheránus Egyházhoz tartozik. Az evangélikus egyházakat tömörítő szervezet a Lutheránus Világszövetség.
Neve
Az evangélikus nevet a közösség Luther Márton mozgalmának reformációi célzatából: a Krisztus evangéliumának újra érvényesítéséért folyó küzdelemből kapta; de lutheránusnak vagy lutheri egyháznak is mondják.[2]
A magyar evangélikus teológiai szakirodalomban nem elterjedt a „lutheranizmus” kifejezés, ez inkább anglicizmusnak tekinthető. Ha a felekezetről általában beszélnek többnyire úgy fogalmaznak, hogy „az evangélikus egyház tanítása szerint, hagyományai szerint”, stb.
Az „evangélikus vallás” a közhasználatban elterjedt kifejezés, de kissé pontatlan, mivel nem külön vallásról van szó, hanem csak a keresztény valláson belül a protestantizmushoz tartozó felekezetről, irányzatról.
Története
A reformáció kezdete 1517. október 31-ére tehető, amikor Luther Márton kifüggesztette a híres 95 tételét a wittenbergi vár templomának kapujára, amelyben az akkori katolikus egyház tanításának és gyakorlatának hibáira hívta fel a figyelmet.
1517 és 1520 között Luther a katolikus egyház elleni kritikáit röpiratokban, a szószéken, valamint könyveiben terjesztette. Eszméit több teológus támogatta, így sok követőre talált a társadalom minden rétegéből. A parasztok népi hősnek tekintették, a lovagok felesküdtek a védelmére. A földbirtokosok azért támogatták, mert nagyobb függetlenséget szerettek volna elérni a pápa politikájától a saját földjükön. Luthernek sikerült több nagyhatalmú ellenséget is szerezni a római pápa vagy V. Károly német-római császár és támogatói személyében.
Luther célja nem az egyházszakadás volt, hanem a katolikus egyház megreformálása. Az események azonban mégis az egyházszakadáshoz vezettek. A lutheri reformáció gyorsan elterjedt Európában.
Luther 1546-ban bekövetkezett halála olyan űrt hagyott maga után, amelyet Philipp Melanchthon nem tudott betölteni. Egyházpolitikai álláspontja ellentmondásos volt. A schmalkaldeni háborúban katonailag vereséget szenvedett protestánsokra 1547 óta nagy politikai nyomás nehezedett. Sokan hitték, hogy a világ végső időket éli és a pápai egyházat a gonosz erőjének tekintették. Elkezdődött egy átalakulási folyamat; a lutheranizmus evangélikus ortodoxiává vált. Ez 1580-ban a Konkordia könyvének (evangélikus hitvallás) kiadásával kezdődött és a felvilágosodás korában, kb. 1730-ban ért véget.
Mint jámbor vallási mozgalom a 17. században a pietizmus jelentkezett. Kiemelkedő képviselőjének Philipp Jacob Spenert (1635–1705) tartják. A 18. század eleje óta olyan teológusok, mint J. F. Buddeus (1667-1729) és S. J. Baumgarten (1706-1757) megpróbálták integrálni a pietizmus és a felvilágosodás eszméit a lutheránus teológiába. (Példa erre az integrációs törekvésre a tübingeni J. W. Jäger által 1702-ben írt Compendium theologiae positivae, amely az evangélikus tanításokat elmélkedésekkel ötvözte.)
Magyarország
Az 1520-as évektől a magyar korona földjein is elterjedt a lutheranizmus. Főleg a német nyelvterületeken, így az erdélyi szászok körében, a Pentapolitana szabad királyi városaiban, a szepesi hegyi városokban és a kárpáti németek más településein, de a Királysághoz tartozó Burgenlandban is.
A magyar országgyűlés 1523-ban és 1525-ben „lutheranus omnes comburantur” határozatot hozott. 1523-ban az 54. cikk kimondta: Minden evangélikus és védője nyilvános eretnek, és vagyonvesztéssel kell büntetni. 1525-ben pedig megszigorították: minden evangélikust meg kell égetni.[3]
E törvények következményeként ismerünk áldozatokat is, például Libetbányán, valamint egy ferences szerzetest, aki Luther szellemében prédikált Pozsonyban.[3]
Az 1526-os mohácsi csata után Magyarország gyakorlatilag három részre szakadt. A törökök által megszállt területen a hódítók kevés figyelmet fordítottak a nép hitére, kevesen tértek át az iszlámra, a keresztény papság pedig meglehetősen szabadon gyakorolhatta vallását.[3] A magyar nemesség áttérése központi jelentőségű volt a reformáció számára, mert iskolákat építettek, támogatták és védték a reformáció prédikátorait. Abban az időben, amikor egyik királynak sem volt valódi hatalma, ezen urak kegyei döntő fontosságúak voltak.[3]
Wittenbergben tanult magyar teológusok, mint pl. Dévai Mátyás, Sylvester János, Sztárai Mihály és Huszár Gál terjesztették a reformáció tanításait.
Az Erdélyi Fejedelemségben kiterjedt vallásszabadság volt (még az 1568-as tordai ediktum után is), és az Oszmán Birodalom irányítása alatt álló Közép-Magyarországon is népszerűvé váltak a protestantizmus reformjai. Itt azonban a gyülekezetek jelentős része az 1560-as években áttért a kálvini hitre, akik az 1567-es debreceni zsinat után megalakították a magyarországi református egyházat.
A Habsburgok aztán minden eszközzel támogatták az ellenreformációt és anyagi kiváltságban részesítették a katolikus egyházat.[4] A jezsuiták és más szerzetesrendek tagjai járták az országot és arra törekedtek hogy a földesurakat újra katolikusokká tegyék és ezzel szabad kezet kapjanak a jobbágyfalvakban is.[5] A tömeges újrakatolizálás után a protestánsok száma jelentősen csökkent.
Az 1681-es soproni országgyűlésen korlátozott mértékben engedélyezték a protestáns vallásgyakorlást (megyénként két artikuláris helyen, de azokon kívül sehol). Az ellenreformáció erőszakossága Mária Terézia uralkodása (1740-1780) idején érte el a a csúcspontját: ekkor már csak “titkos protestantizmus” létezett.[6]
A 18. század végén II. József király türelmi rendelete aztán a katolikus valláson kívül szabad vallásgyakorlást biztosított más bizonyos felekezeteknek is, így az evangélikus egyháznak is. A rendelet engedélyezte, hogy az ágostai és a helvét hitvallásúak ott, ahol száz család van, és anyagilag megtehetik, imaházat (oratóriumot), iskolát, lelkészi és tanítói lakást építhessenek.[7] A rendelet alapján épült imaházak legtöbbjéhez később tornyot is emeltek.
II. Lipót király 1791-es vallásügyi törvénye megerősítette a türelmi rendeletet és az ország minden rendű és rangú lakosának biztosította a szabad és nyilvános vallásgyakorlatot. Visszaállította az evangélikus és református egyház teljes önkormányzatát, megszüntette a a római katolikus püspöki és esperesi joghatóságot a protestáns lelkészek felett; biztosította iskolaalapítási jogukat és kimondta, hogy a protestánsok közhivatalt is viselhetnek.[7]
Hitelvei
Az evangélikus egyházak tanításának a legfőbb és feltétlen forrása és mértéke a Szentírás. De másodlagos tekintélynek számítanak a hitvallási iratok is. Közülük a legelfogadottabb óegyházi hitvallások (az apostoli hitvallás, a nikaia–konstantinápolyi hitvallás és az athanaszioszi hitvallás) és a reformáció korának evangélikus hitvallási iratai (a legelterjedtebb az Ágostai hitvallás és Luther Márton kis kátéja, de a legelfogadottabb gyűjtemény az 1580-ban összeállított ún. Konkordia Könyv.)
Az evangélikus felfogás legjellegzetesebb sajátossága a kegyelemről szóló tanítás. A legtöbb keresztény felekezethez hasonlóan vallják, hogy Isten Jézus Krisztus kereszthalála miatt kegyelmes az emberekhez. Ugyanakkor a megváltásban ennek a kegyelemnek talán mindenki másnál inkább kizárólagos szerepet tulajdonítanak. Az ember nem a jó tettei, erkölcsei miatt, még csak nem is hite miatt üdvözül, hanem egyedül Isten kegyelme miatt. Az ember ezért semmit nem tehet, de felismerheti, ragaszkodhat hozzá – ez a hit – és ebből a felismerésből fakad aztán az erkölcsi cselekvés. Sőt, Luther számára maga a hit, amivel megragadjuk ezt a kegyelmet, az is Isten ajándéka, nem az ember „hozza létre” magában.
Evangélikusok a világban
2020 táján világszerte mintegy 73-74 millió evangélikus él.[8]
Kontinensenként:
Kontinens | Evangélikus[8] |
---|---|
Európa | 33,733,309 |
Afrika | 24,135,469 |
Ázsia | 11,376,400 |
Észak-Amerika | 3,672,858 |
Dél-Amerika & a Karib-térség | 768,589 |
Összesen: | 73,686,625 |
Országonként, a legnagyobb létszámmal:
Ország | Evangélikusok[8] |
---|---|
11,440,694 | |
7,886,595 | |
6,531,336 | |
6,116,480 | |
5,552,491 | |
4,361,518 | |
4,081,787 | |
4,000,000 | |
3,950,000 | |
3,762,500 | |
3,563,842 | |
2,321,000 | |
1,849,202 | |
1,349,869 | |
1,238,695 |
Európában a felsorolt államokon kívül a következő országokban élnek még legalább százezres lélekszámú evangélikus közösségek (az egyháztagok létszáma szerint csökkenő sorrendben): Szlovákia, Ausztria, Franciaország, Lettország, Izland, Magyarország, Nagy-Britannia, Észtország, Csehország.[9]
- Több mint 10 millió - Több mint 5 millió - Több mint 1 millió - Több mint 500 ezer - Több mint 100 ezer
Evangélikus egyházak
Észak-Európa
Kárpát-medence
- Magyarországi Evangélikus Egyház
- Ágostai Hitvallású Evangélikus Keresztyén Egyház Szerbiában-Vajdaságban („magyar egyház”, központja Szabadka)
- Romániai Ágostai Hitvallású Evangélikus Egyház („szász egyház”, központja Nagyszeben)
- Romániai Evangélikus-Lutheránus Egyház („magyar egyház”, központja Kolozsvár)
Jegyzetek
- ↑ https://www.lutheranworld.org/content/member-churches
- ↑ Uj Idők Lexikona 9-10. Evangélikus egyház (Budapest, 1938)
- ↑ a b c d Kaleidoscope - Művelődés-, Tudomány- és Orvostörténeti Kiadványok. www.kaleidoscopehistory.hu. (Hozzáférés: 2024. február 20.)
- ↑ Vallástörténeti kislexikon: Kereszténység Magyarországon; 1975., Kossuth K.
- ↑ Vallástörténeti kislexikon: Ellenreformáció, 1975.
- ↑ Jos Colijn: Egyetemes egyháztörténet
- ↑ a b Wiczián Dezső, Sólyom Jenő: Az egyház története, 1948 (Hozzáférés: 2024)
- ↑ a b c https://www.lutheranworld.org/content/member-churches
- ↑ A Lutheránus Világszövetség 2012-es statisztikája. [2013. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 23.)
- ↑ The Lutheran World Federation 2013 Membership Figures
Külső hivatkozások
- Evangélikus.lap.hu – Linkgyűjtemény
- Az Evangélikus Világszövetség honlapja (angolul)
- A Magyarországi Evangélikus Egyház hivatalos honlapja Archiválva 2019. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A Szerbiai Evangélikus Egyház hivatalos honlapja
- „Evangélikus egyszeregy”
- Dr. Gál Zoltán: A bajai evangélikusok (Baja Story)
- Csipetnyi Só evangélikus magazin Archiválva 2021. május 6-i dátummal a Wayback Machine-ben