„P. Ábrahám Dezső” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzés folyamatban] |
Nincs szerkesztési összefoglaló Címkék: Mobilról szerkesztett Mobil web szerkesztés |
a A Rákosi-kor kitelepítettjei kategória hozzáadva (a HotCattel) |
||
(6 közbenső módosítás, amit 4 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
4. sor: | 4. sor: | ||
| képméret = |
| képméret = |
||
| képaláírás = P. Ábrahám Dezső Karcag képviselőjeként |
| képaláírás = P. Ábrahám Dezső Karcag képviselőjeként |
||
| állam = A [[A Magyarországi Tanácsköztársaság idején létrejött ellenforradalmi kormányok| |
| állam = A [[A Magyarországi Tanácsköztársaság idején létrejött ellenforradalmi kormányok|harmadik szegedi ellenforradalmi kormány]] |
||
| sorszám = |
| sorszám = |
||
| megnevezés = miniszterelnöke |
| megnevezés = miniszterelnöke |
||
23. sor: | 23. sor: | ||
| lábjegyzet = |
| lábjegyzet = |
||
}} |
}} |
||
[[Gdańsk| |
[[Gdańsk|Danckai]] '''Pattantyús-Ábrahám Dezső''' (elterjedt nevén ''P. Ábrahám Dezső''; [[Debrecen]], [[1875]]. [[július 10.]] – [[Budapest]], [[1973]]. [[július 25.]]) magyar jogász, [[ügyvéd]], [[miniszterelnök]] 1919-ben. Függetlenségi párti, majd polgári demokrata politikus, országgyűlési képviselő, igazságügyi, később belügyi államtitkár, [[Ábrahám Ernő]] író bátyja. |
||
== |
== Családja, iskolái == |
||
Az erdélyi örmény Ábrahám (korábban Tákeszián) család leszármazottja.<ref> [https://www.ormenycsaladnevek.hu/abraham/ Ábrahám család]</ref> <ref> Gudenus János József, Örmény eredetű magyar nemesi családok genealógiája Budapest, 2000. </ref> |
|||
Ősi nemesi családból származott, amely eredetileg a Pattantyús nevet viselte. Az Ábrahám nevet csak a [[17. század]]tól használta a család, a danckai előnevet még [[I. Apafi Mihály]] adományozta nekik. Apja Ábrahám László debreceni főügyész, anyja radistyáni Király Erzsébet volt. Öccse, Ernő 1882-ben született.<ref>Domonkos 2014, 15. old.</ref> Ábrahám Dezső első felesége Rickl Piroska volt, akivel 1902 és 1908 között voltak házasok. 1925-ben, ötvenévesen újranősült, Rucsinszki Anna Matildot vette el, akivel Ábrahám haláláig együtt éltek az [[Országház]] közelében, a Balassi Bálint utca 9-11. sz. alatt. Második felesége 1974 novemberében, másfél évvel férje után hunyt el.<ref>Domonkos 2014, 151-152. old.</ref> |
Ősi nemesi családból származott, amely eredetileg a Pattantyús nevet viselte. Az Ábrahám nevet csak a [[17. század]]tól használta a család, a danckai előnevet még [[I. Apafi Mihály]] adományozta nekik. Apja Ábrahám László debreceni főügyész, anyja radistyáni Király Erzsébet volt. Öccse, Ernő 1882-ben született.<ref>Domonkos 2014, 15. old.</ref> Ábrahám Dezső első felesége Rickl Piroska volt, akivel 1902 és 1908 között voltak házasok. 1925-ben, ötvenévesen újranősült, Rucsinszki Anna Matildot vette el, akivel Ábrahám haláláig együtt éltek az [[Országház]] közelében, a Balassi Bálint utca 9-11. sz. alatt. Második felesége 1974 novemberében, másfél évvel férje után hunyt el.<ref>Domonkos 2014, 151-152. old.</ref> |
||
A [[debreceni Református Kollégium]]ban érettségizett. A [[Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt]] programjával [[Karcag]] országgyűlési képviselője volt 1906 és 1918 között, majd [[Károlyi Mihály-kormány|Károlyi Mihály kormányában]] igazságügyi államtitkár lett. A nemzetiségek egyenjogúságáról a [[Jászi Oszkár]] vezette bizottság tagjaként [[Arad (Románia)|Aradon]] tárgyalt a román nemzetiségi képviselőkkel. |
A [[debreceni Református Kollégium]]ban érettségizett. |
||
== Életrajza == |
|||
A [[Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt]] programjával [[Karcag]] országgyűlési képviselője volt 1906 és 1918 között, majd [[Károlyi Mihály-kormány|Károlyi Mihály kormányában]] igazságügyi államtitkár lett. A nemzetiségek egyenjogúságáról a [[Jászi Oszkár]] vezette bizottság tagjaként [[Arad (Románia)|Aradon]] tárgyalt a román nemzetiségi képviselőkkel. |
|||
A [[Magyarországi Tanácsköztársaság]] idején [[Szeged]]re szökött. Ott a harmadik szegedi kormány, a [[nemzeti kormány]] miniszterelnöke lett [[1919]]. [[július 12.]] – [[augusztus 12.]] között. Kormánya nevezte ki [[Horthy Miklós (kormányzó)|Horthy Miklóst]] fővezérré, ő szervezte meg a [[nemzeti hadsereg]] toborzóbizottságát. A [[Huszár-kormány]]ban belügyi államtitkári szerepet vállalt, majd átmenetileg visszavonult a politikai élettől. [[1920]] és [[1944]] között ügyvédként dolgozott, miközben minden „rendes” és néhány időközi választáson is megmérette magát, mindannyiszor sikertelenül. 1944 novemberében a nyilasok túszként [[Sopronkőhida|Sopronkőhidára]] vitték, ahonnan [[Németország]]ba szállították. [[1945]]. szeptember végén került haza. |
A [[Magyarországi Tanácsköztársaság]] idején [[Szeged]]re szökött. Ott a harmadik szegedi kormány, a [[nemzeti kormány]] miniszterelnöke lett [[1919]]. [[július 12.]] – [[augusztus 12.]] között. Kormánya nevezte ki [[Horthy Miklós (kormányzó)|Horthy Miklóst]] fővezérré, ő szervezte meg a [[nemzeti hadsereg]] toborzóbizottságát. A [[Huszár-kormány]]ban belügyi államtitkári szerepet vállalt, majd átmenetileg visszavonult a politikai élettől. [[1920]] és [[1944]] között ügyvédként dolgozott, miközben minden „rendes” és néhány időközi választáson is megmérette magát, mindannyiszor sikertelenül. 1944 novemberében a nyilasok túszként [[Sopronkőhida|Sopronkőhidára]] vitték, ahonnan [[Németország]]ba szállították. [[1945]]. szeptember végén került haza. |
||
79. sor: | 82. sor: | ||
[[Kategória:1875-ben született személyek]] |
[[Kategória:1875-ben született személyek]] |
||
[[Kategória:1973-ban elhunyt személyek]] |
[[Kategória:1973-ban elhunyt személyek]] |
||
[[Kategória:A Farkasréti temetőben eltemetett személyek]] |
|||
[[Kategória:A Rákosi-kor kitelepítettjei]] |
A lap jelenlegi, 2024. január 26., 15:03-kori változata
P. Ábrahám Dezső | |
P. Ábrahám Dezső Karcag képviselőjeként | |
A harmadik szegedi ellenforradalmi kormány miniszterelnöke | |
Hivatali idő 1919. július 12. – 1919. augusztus 12. | |
Előd | Károlyi Gyula |
Utód | — (lemondott a Friedrich-kormány javára) |
Született | 1875. július 10. Debrecen |
Elhunyt | 1973. július 25. (98 évesen) Budapest |
Sírhely | Farkasréti temető |
Párt | Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt (1906–1918) Függetlenségi 48-as és Kossuth Párt (1920–1924) Magyar Szabadság Párt (1946–1947) Független Magyar Demokrata Párt (1947–1949) Magyar Szabadság Párt (1956) |
Választókerület | Karcag (1906–1918) Jász-Nagykun-Szolnok megyei lista (1947–1949) |
Foglalkozás | ügyvéd |
Iskolái | Eötvös Loránd Tudományegyetem ( – 1890-es évek) |
Vallás | református |
A Wikimédia Commons tartalmaz P. Ábrahám Dezső témájú médiaállományokat. |
Danckai Pattantyús-Ábrahám Dezső (elterjedt nevén P. Ábrahám Dezső; Debrecen, 1875. július 10. – Budapest, 1973. július 25.) magyar jogász, ügyvéd, miniszterelnök 1919-ben. Függetlenségi párti, majd polgári demokrata politikus, országgyűlési képviselő, igazságügyi, később belügyi államtitkár, Ábrahám Ernő író bátyja.
Családja, iskolái
[szerkesztés]Az erdélyi örmény Ábrahám (korábban Tákeszián) család leszármazottja.[1] [2] Ősi nemesi családból származott, amely eredetileg a Pattantyús nevet viselte. Az Ábrahám nevet csak a 17. századtól használta a család, a danckai előnevet még I. Apafi Mihály adományozta nekik. Apja Ábrahám László debreceni főügyész, anyja radistyáni Király Erzsébet volt. Öccse, Ernő 1882-ben született.[3] Ábrahám Dezső első felesége Rickl Piroska volt, akivel 1902 és 1908 között voltak házasok. 1925-ben, ötvenévesen újranősült, Rucsinszki Anna Matildot vette el, akivel Ábrahám haláláig együtt éltek az Országház közelében, a Balassi Bálint utca 9-11. sz. alatt. Második felesége 1974 novemberében, másfél évvel férje után hunyt el.[4]
A debreceni Református Kollégiumban érettségizett.
Életrajza
[szerkesztés]A Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt programjával Karcag országgyűlési képviselője volt 1906 és 1918 között, majd Károlyi Mihály kormányában igazságügyi államtitkár lett. A nemzetiségek egyenjogúságáról a Jászi Oszkár vezette bizottság tagjaként Aradon tárgyalt a román nemzetiségi képviselőkkel.
A Magyarországi Tanácsköztársaság idején Szegedre szökött. Ott a harmadik szegedi kormány, a nemzeti kormány miniszterelnöke lett 1919. július 12. – augusztus 12. között. Kormánya nevezte ki Horthy Miklóst fővezérré, ő szervezte meg a nemzeti hadsereg toborzóbizottságát. A Huszár-kormányban belügyi államtitkári szerepet vállalt, majd átmenetileg visszavonult a politikai élettől. 1920 és 1944 között ügyvédként dolgozott, miközben minden „rendes” és néhány időközi választáson is megmérette magát, mindannyiszor sikertelenül. 1944 novemberében a nyilasok túszként Sopronkőhidára vitték, ahonnan Németországba szállították. 1945. szeptember végén került haza.
Visszatérése után a Magyar Szabadság Párt egyik alapítója lett. Közel 28 év kihagyás után, 1947-től 1949-ig Balogh István Független Magyar Demokrata Pártjának listáján újfent országgyűlési képviselő volt. Egyes adatok szerint szélsőjobboldalinak bélyegezték, és kizárták a pártból, majd lemondott a képviselőségről is. 1949-ben visszavonult a politikai élettől. 1951-ben kitelepítették Tarcal községbe. Mivel 1956-ban aktívan részt vett a Szabadság Párt megalakításában, 1957-ben kihallgatták, majd figyelmeztetést kapott. Az 1960-as években kapcsolatot tartott fenn amerikai és brit diplomatákkal, ezért rendőrhatósági figyelmeztetésben részesítették, 1969-ben. 1958-ig ügyvéd volt. Halála előtt két évvel, 1971 márciusában fejezték be a megfigyelését. Két héttel és egy nappal 98. születésnapja után hunyt el.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ábrahám család
- ↑ Gudenus János József, Örmény eredetű magyar nemesi családok genealógiája Budapest, 2000.
- ↑ Domonkos 2014, 15. old.
- ↑ Domonkos 2014, 151-152. old.
Források
[szerkesztés]- Domonkos László: A megfigyelt tanú. Az elfeledett kormányfő: P. Ábrahám Dezső; Antológia Kiadó, Lakitelek, 2014
- Ábrahám Dezső, Budapest XV. kerületének képviselőjelöltje, Bp., 1920
- Visszapillantás: P. Ábrahám Dezső egykori miniszterelnök – Danckai Pattantyús Ábrahám Dezső egykori miniszterelnök memoárjai, valamint 1973-ban elmondott emlékei / Összeállította Kéry László András, Halbritter Ernő segítségével – Lapozható Net-kötet
- Magyar Életrajzi Index
- P Ábrahám Dezső (Ábrahám Dezső néven) életrajza a Magyar Országgyűlési Almanach 1910-1915-ben
- Életrajza In: Országgyűlési Almanach 1947-1949, Budapest, 2005
További információk
[szerkesztés]- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
- Ki-kicsoda? Kortársak lexikona, h. n. [Budapest], Béta Irodalmi Rt., é. n. [1937]
- Keresztény magyar közéleti almanach I–II. [III. köt. Erdély, IV. köt. Délvidék.]. Fel. szerk. és kiadó Hortobágyi Jenő. Budapest, 1940.
- Markó László: A magyar állam főméltóságai Szent Istvántól napjainkig. Életrajzi lexikon. Budapest, Magyar Könyvklub, 2000
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- A magyar legújabb kor lexikona. A magyar feltámadás könyve 1919–1930. Szerk. Kerkápoly M. Emil., Európa Nyomda, Budapest, 1930.
- Magyar nagylexikon I–XIX. Főszerk. Bárány Lászlóné et al. Budapest: Akadémiai; (hely nélkül): Magyar Nagylexikon. 1993–2004. ISBN 963-05-6611-7
- Magyar politikai lexikon. Szerk. T. Boros László. Budapest, Európa Irodalmi és Nyomdai Rt., 1929.
- A magyar társadalom lexikonja. A Magyar Társadalom Lexikona Kiadóvállalat, Budapest, 1930.
- Gudenus János József: Örmény eredetű magyar nemesi családok genealógiája. Budapest, Szerző Kiadása, 2000
- Vikár Béla – Zboray Miklós – Bethlen Oszkár – Csuday Jenő – Földes Arthur: Politikai Magyarország. A politikai pártok története. Politikai és parlamenti lexikon (A-F.). Budapest, Anonymus Történelmi Könyvkiadó Vállalat, 1914.
- Révai új lexikona I–XIX. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1996–2008. ISBN 963-901-594-6
- Új magyar életrajzi lexikon I–VI. Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub; (hely nélkül): Helikon. 2001–2007. ISBN 963-547-414-8
- 48-as Függetlenségi Párt-tagok
- A Függetlenségi 48-as és Kossuth Párt korábbi tagjai
- Magyar Szabadság Párt-tagok
- Az FMDP korábbi tagjai
- Országgyűlési képviselők (Függetlenségi és 48-as Párt)
- Országgyűlési képviselők (1906–1910)
- Országgyűlési képviselők (1910–1918)
- Országgyűlési képviselők (FMDP)
- Országgyűlési képviselők (1947–1949)
- Debreceniek
- Magyarország államtitkárai
- 1875-ben született személyek
- 1973-ban elhunyt személyek
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek
- A Rákosi-kor kitelepítettjei