Huszt (település)
Huszt (ukránul: Хуст [Huszt], németül: Hus(s)t) területi jelentőségű város Ukrajnában, Kárpátalján. Az akkori Magyarország legrégibb református községe; Huszti Lovász Tamás segítségével azáltal, hogy 1524-ben a reformatusok birtokába került a vártemplom,[2] melyet a katólikusok többször is próbáltak visszaszerezni. Egy ideig a csehszlovákiai Ruszinföld autonóm székhelye lett 1938-ban, miután a korábbi székhely Ungvár az első bécsi döntéssel magyar közigazgatásba került.
Huszt (Хуст) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Terület | Kárpátalja | ||
Járás | Huszti járás (2020. július 19. – ) | ||
Község | Huszt község (2020. június 12. – ) | ||
Rang | területi jelentőségű város | ||
Alapítás éve | 1090 | ||
Polgármester | Volodimir Kascsuk | ||
Irányítószám | 90400 | ||
Körzethívószám | +380 3142 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 28 039 fő (2022. jan. 1.)[1] | ||
Magyar lakosság | 1 700 | ||
Népsűrűség | 1 354,54 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 164 m | ||
Terület | 20,7 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
Huszt weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Huszt témájú médiaállományokat. |
Nagyszőlőstől 24 km-re északkeletre, Ungvártól 88 km-re délkeletre, a román határtól 9 km-re található, a Nagy-ág és a Husztica patak tiszai torkolatánál fekszik. A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.
Itt található a középkori Magyarország egyik legerősebb és legjelentősebb várának ramjai, ami a 12. századtól fontos stratégiai szereppel bírt, ellenőrzése alatt tartotta az aknaszlatinai sóbányákhoz vezető út védelmét. Villám sújtott a tornyába, mely után tűzvész keletkezett, a tűz elérte a lőporraktárt, ami felrobbanva maradandó sérüléseket okozott az épületben.
Lakossága 2011. január 1-jén 28 438 fő volt.
Emitológia
szerkesztésNeve a Husztica patak nevéből származik, az pedig a szláv husztka (jelentése: kendő) főnévből a völgykatlan formájáról, ahol fekszik. 1329-ben Huszth alakban említik.
Éghajlata
szerkesztésHuszt nedves kontinentális éghajlatú. Az évi középhőmérséklet +9,2 °C. A legmagasabb júliusi átlaghőmérséklet +20,1 °C. A legalacsonyabb januári átlaghőmérséklet -3,2 °C körül alakul.
Az átlagos évi csapadékmennyiség 1078 mm. A legkevesebb csapadék áprilisban hullik — 74 mm, a legtöbb csapadék júliusban, átlagosan 105 mm. A legtöbb esős nap decemberben van, átlagosan 13,80 nap. A legkevesebb esős nap augusztusban van, átlagosan 9,87 nap.
Története
szerkesztés1329-ben Huszth alakban említik. Várát 1090-ben Szent László építtette a kunok ellen. A tatárjárás után 1318 körül állították helyre. A település 1329-ben kiváltságokat kapott.
1458-ban ide záratta Mátyás a lázadó Szilágyi Mihályt. 1514-ben a helyi parasztok elfoglalták. 1526-ban Erdély része lett. 1546-ban Ferdinánd serege foglalta el, 1594-ben a települést a tatárok elpusztították, de a várat nem tudták bevenni. 1644-ben I. Rákóczi György, 1657-ben a lengyelek, 1661-62-ben a török és tatár seregek ostromolták. Huszt várában hunyt el 1667. május 13-án gr. Rhédey Ferenc erdélyi fejedelem, Máramaros vármegye főispánja. A kurucok előtt a vár 1703. augusztus 17-én kapitulált, akik itt kiáltották ki Erdély függetlenségét. 1711-ben az osztrákok vették be, utolsóként a magyar várak közül. A megrongálódott várat 1766. július 3-án villám sújtotta és leégett, majd 1798-ban egy újabb vihar a tornyát is ledöntötte, azóta rom.
A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Huszti járásának székhelye volt.
A csehszlovákiai autonóm Kárpátalja székhelye lett 1938-ban, miután a korábbi székhely Ungvár az első bécsi döntéssel magyar közigazgatásba került.
1939. március 14-én, Csehszlovákia szétesése után itt jelentette be államfőként Avgusztin Volosin Kárpátalja függetlenségét. Az új állam fővárosa Huszt lett, ám a város másnap magyar megszállás alá került, vezetői zömmel Romániába menekültek. Huszt ezt követően 1944-ig ismét a Magyar Királyság része, a Máramarosi közigazgatási kirendeltség székhelye (1944. október 24-én foglalták el a szovjet csapatok).
2020-ig Körösös és Túlnagyágtelep tartozott hozzá.
Népessége
szerkesztésNevezetességek
szerkesztésHuszti várrom
szerkesztésTemplomok
szerkesztésReformátus erődtemplom
szerkesztésA 13-14. században építették gótikus stílusban, Szent Erzsébet tiszteletére szenteltek fel. 1524 óta a reformátusok vették birtokba. Eredetileg vastag erős bástyafal vette körül, melynek két 16. századi kapu volt a bejárata a templom kertjébe.
1616-ban, 1638-ban Bethlen István, 1644-ben I. Rákóczi György, 1661-ben Kemény Jánosné Lónyai Anna, 1670-ben Apafi Mihály erdélyi fejedelem renováltatta, bővíttette a templomot.[2] 1773-ban és 1888-ban helyreállították.
A templom egyhajós, sokszögzáródású, a hajónál keskenyebb szentély zárja, sarkain négy gyámpillér látható, ablakai csúcsívesek. A szentélyt bordás keresztboltozat fedi. A hajó és a szentély között csúcsíves diadalív áll. A templom déli falában két csúcsíves ablak és egy ugyancsak csúcsíves kapu látható. Karzata és szószéke valószínűleg a 18. századból való. A karzaton a református templom legendás hírű lelkésze Huszti Lovász Tamás családi címere látható. A templom úrvacsorai edényei között egy 1640-ből származó, Augsburgból való kelyhet alálhatunk, melyet a hozzá tartozó tállal együtt Bethlen István ajándékozott a templomnak. Egyik ónkannája 1672-ből, egyik tálja 1692-ből származik.
A templom négyzet alakú harangtornya a négy fiatornyos, csúcsos sisakjával a 15. században épült, ám a 1861-ban lecserélték,[2] 2001-ben visszaállítottak a négy fiatornyos sisakot.[3] Eredetileg belső falait freskók díszítették, melyeket a reformátusok lemeszeltek. Sztehlo Ottó műtörténésznek azonban 1888-ban sikerült lerajzolni a restaurálás során a freskók egy részét.
A templom kertjében a 21. század elmúlt éveiben több emléktáblát, -oszlopot és -szobrot is elhelyeztek az egykori hősök és áldozatok tiszteletére.[4]
Római katolikus templom
szerkesztésA vatikáni levéltári adatok szerint Huszt, mint katólikus egyházközség már 1332-ben működött.
A Szent Anna tiszteletére épült barokk stílusú templomnak az alapkövét nagy ünnepséggel 1799. augusztus 10-én tették le. A felépült templom felszerelésében és díszítésében a hívek dicséretes buzgólkodást tanúsítottak. 1824-ben adományozták többek között a templomnak védőszentjének oltárképét, felállították a Szent Kereszt mellékoltárt, és 1859-ben egy gazdag aranyozású ezüst monstranciával gyarapodott a kegytárgyak sora.
Jézus mennybemenetele templom
szerkesztésA görögkatolikus kőtemplomot 1789-ben építették, s Jézus mennybemenetelének ünnepére szentelték fel. Két kőtornyát jóval később, 1855-ben emelték.[5] Itt nyugszik Petrőczy Kata Szidónia első magyar költőnő, Pekri Lőrinc kuruc generális felesége.
Zsinagóga
szerkesztés1878-ban épült.[6] Belül háromhajós, kilenc kupola van benne. Az épület megőrizte az eredeti belsejét és falfestéseit.[7]
-
A huszti vár romjai
-
Református templom
-
Római katólikus templom
-
Zsinagóga
Itt született
szerkesztés- 1738-ban gr. Teleki József tudós, koronaőr (elhunyt 1796. szeptember 1.)
- 1745-ben Koller József egyháztörténész (elhunyt 1832. szeptember 2.)
- 1780-ban sámsoni Gáthy István földmérő, a geodéziai szögtükör feltalálója (elhunyt 1859. szeptember 24.)
- 1853-ban Mose Grünwald világhírű rabbi, az Árugát HáBoszem responza és Tóramagyarázatok szerzője
- 1860-ban ifj. Prielle Kornélia operetténekes, Prielle Péter és Lang Berta leánya. Férje Borsody Vilmos színigazgató akivel 1887-től együtt is szerepeltek (elhunyt – Budapest, 1923. feb. 15.).
- 1882-ben Benda Jenő író, újságíró (elhunyt 1944. november 24.)
- 1894-ben Szép Ernő költő, író, újságíró (elhunyt 1953. október 2.)
- 1921. december 18-án Hořec Jaromír (†Prága 2009. november 22.) cseh költő és újságíró
- 1930. november 11-én Moskalyk Antonín (†Brno 2006. január 27.) cseh filmrendező
Testvértelepülés
szerkesztésSzirmabesenyő, Magyarország (2017. december 14-től)
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Ukrán Statisztikai Hivatal: Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 року. Ukrán Statisztikai Hivatal
- ↑ a b c Református templom (Huszt), Kárpátalja / Ukrajna - Explore Carpathia. www.explorecarpathia.eu. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Huszt: "Őrizzék meg a hitüket és a magyarságukat!" (magyar nyelven). Kárpátalja, 2004. október 1. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Anita, Marosi: Kárpátalja ma: Huszt: emléktáblák (magyar nyelven). Kárpátalja.ma, 2013. június 20. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Anita, Marosi: Kárpátalja anno: a huszti Jézus mennybemenetele templom (magyar nyelven). Kárpátalja.ma, 2017. május 25. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Синагога в Хусті - історична гордість єврейської общини Хуста. web.archive.org, 2019. március 6. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Хустська синагога як одна з найстаріших сакральних споруд Закарпаття/Обзоры, статьи, публикации/Хуст/Хустский район/Закарпатская обл./Туристический портал Rest4U. web.archive.org, 2019. március 6. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
További információk
szerkesztés- Kölcsey Ferenc: Huszt (epigramma)
- Kreutzer Andrea – Szoleczky Emese 2016: A huszti vár a Rákóczi-szabadságharcban. In: Művészet és mesterség.
- A református templom Huszton (orosz nyelven)
- Hivatalos weboldal
- Mihály János: Máramarosi diplomák a XIV. és XV. századból, Máramarossziget, 1900.Online hozzáférés Archiválva 2013. október 16-i dátummal a Wayback Machine-ben