Országház
Az Országház Budapest egyik legismertebb középülete, a Magyar Országgyűlés és egyes intézményeinek (például az Országgyűlési Könyvtár) székhelye. Budapest V. kerületében, a Duna bal partján, a Kossuth Lajos téren található. Bár az épületre vonatkozóan a köznyelvben a Parlament elnevezés is elterjedt, ez valójában az ott ülésező testület, az Országgyűlés idegen eredetű, nem hivatalos megnevezése.
A Duna-part látképe, a Budai Várnegyed és az Andrássy út világörökségi helyszín része |
Országház | |
Település | Budapest V. kerülete |
Cím | 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 1–3. |
Építési adatok | |
Építés éve | 1885–1904 |
Megnyitás | 1904 |
Építési stílus | Neogótikus, eklektikus |
Felhasznált anyagok | tégla, mészkő, díszkövek |
Védettség | Műemlék, Kulturális világörökség |
Tervező | Steindl Imre |
Építész(ek) | Steindl Imre |
Építési költség | 38 000 000 osztrák–magyar korona |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | Az Országgyűlés és könyvtárának helyszíne |
Tulajdonos | Magyarország |
Alapadatok | |
Magassága | 96 m |
Alaprajz | Téglalap |
Alapterület | 17 745 m² |
Hosszúsága | 268 m |
Szélessége | 123 m |
Egyéb jellemzők | |
Liftek száma | 13 |
Nevezetességei | Európa második, és a világ harmadik legnagyobb parlamenti épülete. |
Világörökségi adatok | |
Típus | Kulturális |
Kritériumok | I, II, IV |
Felvétel éve | 1987 |
Elhelyezkedése | |
Országház weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Országház témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az épület
szerkesztésAz Országház elrendezése teljesen szimmetrikus, az épület ugyanis kétkamarás országgyűlés számára készült 1896-ban. Az északi szárnyban a felsőház, a déli szárnyban az alsóház ülésterme kapott helyet. A két ülésterem tükörképe egymásnak. A parlamenti ülésekre ma az alsóházi termet használják, a felsőházi terem látogatható turisták számára, illetve frakcióüléseket, konferenciákat és fogadásokat tartanak benne. Érdekesség, hogy az alsóházi társalgóban a padlószőnyeg vörös, a felsőháziban viszont kék, lévén a felsőház tagjai hagyományosan nemesek voltak, akiket kékvérűeknek neveztek.
Az építkezés története
szerkesztésElőzmények
szerkesztésAz, hogy a magyar országgyűlés saját épületet kapjon, már a 19. század első felében felmerült, mivel Pozsony után hol a Pesti Vigadóban, hol a Nemzeti Múzeumban gyűlésezett.[1] 1840 körül Pollack Mihály tervezett ugyan egy reneszánsz stílusú épületet József nádor megbízására, de ez végül nem valósult meg. 1844-ben pályázatot írtak ki a leendő épületre, melyet a mai Erzsébet tér helyére terveztek felépíteni. A beérkezett 42 pályamű elbírálását azonban megakasztotta az 1848–49-es forradalom és szabadságharc, a tervek nagy része időközben el is veszett. 1861-ben került ismét terítékre egy ideiglenesnek szánt épület kérdése. Építése 1865-ben kezdődött el Ybl Miklós tervei alapján a mai Bródy Sándor utcában. Alig tizenegy hónap alatt készült el az épület, amelyben ma a Budapesti Olasz Kultúrintézet működik. Az állandó épület tervpályáztatására tizenöt évvel később, 1880-ban került sor.[2]
A pályázat
szerkesztésAz épület felépítéséről az Országgyűlés törvényt alkotott: az 1880. évi LVIII. tv. alapján tervpályázatot hirdettek 1881-ben. Magyarország számára egy állandó országház építésére több kiváló építész jelentkezett. 1883. február 1-jén a pályázat határideje lejárt, ekkorra tizenkilenc terv érkezett be. A bírálat alapján a kitűzött négy egyenlő díjat az „Alkotmány I.”, a „Patres conscripti”, az „Alkotmány II.” és a „Scti. Stephani regis” jeligéjű terveknek ítélték oda.[3]
- Steindl Imre „Alkotmány I.” neogótikus hatású épületterve
- Hauszmann Alajos „Patres conscripti” neobarokkot és neoklasszicizmust sugárzó terve
- Schickedanz Albert és Freund Vilmos „Alkotmány II.” együttes alkotása, mely elsősorban az antik építészeten alapult
- Otto Wagner és társai „Scti. Stephani regis” neoreneszánsz pályaműve
Érdekesség, hogy Hauszmann terve volt az egyetlen, ami a Dunára merőlegesen képzelte el az épületet, dacára, hogy a pályázat szerint a főhomlokzatnak a Dunára kellett néznie. Gerster Károly egyedüli neobizánci terve pedig egy igazi keleti palotát idézett, amit impozáns jellege miatt külön is méltattak, igaz, erről bebizonyosodott, hogy nem elégséges a tervezett belső tere. (A helyigény miatt utóbb Steindl is korrekciókra kényszerült.)[2]
Steindl Imre megvalósult terve
szerkesztésSteindl megvalósult terve a historizáló eklektika jegyében született, barokk alaprajzú, barokk tömeghatású épület, részleteiben alapvetően neogótikus stílusú. Ez a monumentális épület a bécsi neogótika szellemében épült, világosan érzékelhető rajta Steindl bécsi mesterének, Friedrich von Schmidtnek hatása.[4] Schmidt centrális elrendezésű Bécs-Fünfhaus-i templomát rajnai gótikus stílusban építette, s ennek kupolája nagy hatással volt Steindl Imrére, amikor a budapesti Országház kupoláját megtervezte.[5] Ugyanekkor Steindl teljességgel egyedit alkotott, amikor a barokk alaprajzot és tömegkompozíciót szintetizálta a tiszta csúcsíves neogót építkezési stílussal. Az épület mind külső tömeghatásában, mind belső enteriőrjében méltán tekinthető a 19-20. század fordulója egyik nagy alkotásának az európai kontinensen. Az Országház éppen úgy hazánk fővárosát reprezentáló épületté vált, mint Sir Charles Barry londoni parlamentje a brit fővárosnak.[6]
A magyar állam ezeréves fennállásának alkalmából, annak millenniumi esztendejében, 1896. június 8-án tartotta az új, még épülő parlamenti épületben az Országgyűlés első ülését.[7]
Az építkezés
szerkesztésAz Országház építésének feltétele volt, hogy kizárólag hazai építőanyagokat használjanak fel. Kivétel a főlépcső mellett található nyolc, egyenként hat méter magas márványmonolit, amelyet Svédországból hozattak (összesen 12 ilyen oszlop készült, a másik négy a londoni Parlamentben található). Az építkezés 1885-től 1904-ig tartott, azaz a tervező az épület teljes befejezését már nem érhette meg. Az első kapavágás 1885. október 12-én történt a Tömő-tér talaján, az építkezés során tizenhét éven keresztül átlagosan ezer ember dolgozott, 176 000 köbméternyi földet mozgattak meg; 40 millió téglát, félmillió díszkövet, 40 kg aranyat használtak fel.
Bár az épület felavatása már 1894-ben megtörtént, ekkor még nem volt készen, sőt még 1902-ben sem, amikorra már a parlament mindkét háza ideköltözött. Az építkezés 1904-ig tartott.[8]
Maga az épület 268 m hosszú, 123 m széles és 96 m magas, alapterülete 17 745 négyzetméter, térfogata 473 000 köbméter. Központi eleme a kupola, amelynek két oldalán emelkedik a képviselőház (ma az Országgyűlés) és a volt főrendiház (ma Kongresszusi terem) ülésterme. Az épületnek 27 kapuja van, belül 29 lépcsőház és 13 személy- és teherlift szolgálja a közlekedést és a szállítást. Az épületben valamivel több mint 200 irodahelyiség található.
A Duna felőli oldal a főhomlokzat, de a hivatalos főbejárat a Kossuth Lajos térről nyílik. Kívül 90, belül 152, összesen 242 szobor van a falakon, jeles alkotók freskói, festményei is ékesítik az Országházat. A díszítéseknél felhasznált 22-23 karátos arany összmennyisége hozzávetőleg 40 kilogramm.
Európa egyik első távfűtött épülete: A Balassi Bálint utca 1–5. számon álló – szintén Steindl Imre által tervezett és a közelmúltban felújított – Tisza Lajos Irodaház udvarán 1899-ben helyezték üzembe az azóta több korszerűsítésen is átesett kazánházat.[9] [10] A szellőzést és a klímatizálást pedig a Kossuth téri két légbeszívó aknából, alagutak rendszerén keresztül bevezetve oldják meg.[11]
Az épület ma
szerkesztésAz Országház külső homlokzatainak felújítása, 2014-ben ért véget, díszkivilágítása 2012-2014 között megújult.
Az Országház folyamatosan látogatható, a látogatással kapcsolatos információk és a jegyvásárlás az Országgyűlés honlapján (www.parlament.hu) érhetők el.
A Szent Korona
szerkesztésA 2000. évi I. törvény[12] rendelkezése alapján 2001 óta az Országházban van kiállítva a Szent Korona és a többi koronázási jelvény (a koronázási palást kivételével). A korona 1978 óta a Magyar Nemzeti Múzeumban volt megtekinthető; a törvény szövege szerint az ünnepélyes áthelyezéssel „Magyarország méltó helyére emeli a Szent Koronát, és a nemzet múzeumából a nemzetet képviselő Országgyűlés oltalma alá helyezi”.
Látnivalók az Országházban
szerkesztés- Díszlépcső
- Kupolacsarnok és a körülötte elhelyezkedő termek
- A képviselőházi ülésterem
- A volt főrendiházi ülésterem
- A Delegációs terem
- A köztársasági elnök fogadószobái
- Az Országgyűlési Könyvtár
- A Szent Korona és a koronázási ékszerek
- Magyar festők alkotásai az Országházban, köztük Munkácsy Mihály: Honfoglalás című műve (1893)
- Országgyűlési Múzeum
Képgaléria
szerkesztésAz épület kívülről
szerkesztés-
A kivilágított Országház
-
A főbejárat
-
A budai várból
-
A dunai homlokzat részlete
-
Nemzeti színekben október 23-án
-
Hétköznap esti díszkivilágításban
-
Az Országház látképe a Batthyány térről
-
Andrássy Gyula lovasszobra az Országház előtt
-
Bazilika tetejéről
-
Tőzsdepalota tetejéről
-
Vértanúk tere 1-i háztetőről
Belső tér
szerkesztés-
Bejárati lépcsőház
-
Bejárati lépcsőház
-
A képviselői ülésterem
-
Oldalfolyosó
-
A kupolacsarnok
-
A főrendiházi előcsarnok
-
Lépcsőház 1896-ban
-
A kupola
-
Bejárati lépcsőház
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Alig három hónap alatt épült fel a Régi Képviselőház – 155 éve vették birtokba az épületet a honatyák PestBuda.hu, 2021. április 15.
- ↑ a b Nem sokon múlt, hogy egészen másképp nézzen ki a Parlament Telex, 2022. április 3.
- ↑ Steindl Imre, Művészet, Első évfolyam, 1902. Ötödik szám
- ↑ Művészeti lexikon. Szerk. Éber László. 2. köt. Budapest : Andor Győző, 1935. Steindl szócikk l. 473.
- ↑ Déry Attila i. m. 63. o.
- ↑ Déry Attila i. m. 40-41.
- ↑ Czellár Katalin–Somorjai Ferenc: Magyarország. Budapest: Panoráma, 1996. 233. ISBN 9632437616
- ↑ Egykor.hu Az Országház építése. [2022. március 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. február 22.)
- ↑ Tisza Lajos Irodaház – Az országház egykori bérháza – Bánáti + Hartvig Építész Iroda Kft, 2020.03.27.
- ↑ Domonkos Csaba – Tudta, hogy a Parlament volt az első magyar távfűtött épület? (pestbuda.hu, 2018.11.13.)
- ↑ Élenjáró mérnöki megoldások | The air conditioning of Hungary’s Parliament House – Országház Filmműhely Youtube csatorna, 2020.02.19.
- ↑ 2000. évi I. törvény Szent István államalapításának emlékéről és a Szent Koronáról Archiválva 2016. március 10-i dátummal a Wayback Machine-ben PDF
Források
szerkesztés- Déry Attila–Merényi Ferenc: Magyar építészet. 1867–1945. Budapest : Urbino, 2000. 270 o. ISBN 9630034905
- Kajtár István: Bevezetés a jogi kultúrtörténetbe (Budapest–Pécs, 2004) ISBN 963954230X
További információk
szerkesztés- Heiszler Vilmos: Birodalmi és nemzeti szimbólumok Bécsben és Budapesten (1867–1918)
- Az Országház leírása a hivatalos honlapon
- Az Országház Látogatóközpontja
- Infografika az Országházról – Népszabadság, 2010. április 1.
- Az állandó Országház tervei
- Büszkeségünk: az Országház
- Hogyan épült fel az Országház?
- A Magyar Országgyűlés; tan. Villám Judit et al.; Országgyűlés Hivatala, Bp., 2006
- A nemzet főtere. Az Országgyűlés Hivatalának kiadványa a Kossuth tér történetéről; főszerk. Ablonczy Bálint; Országgyűlés Hivatala, Bp., 2014
- Országház. Stílus, harmónia, méltóság; fotó Bakos Ágnes, Tihanyi Bence, előszó Sisa József, szöveg Villám Judit, Molnár Magda; 2. jav. kiad.; Műszaki, Piliscsév–Bp., 2016
- Nagy-Csere Áron: Az Országház és környéke; Nemzeti Örökség Intézet, Bp., 2018 (NÖRI füzetek)
- Pajzsokra emelt történelem. Az országházi címergaléria és megújításának története; szerk. Kelecsényi Kristóf, Körmendi Tamás, Wachsler Tamás; Monumentum Közhasznú Alapítvány, Bp., 2020
- Kerekes Margit: Az Országház üvegművészete; Országház Könyvkiadó, Bp., 2020 (Országházi séták)
- Az Országgyűlés Hivatala, 2018–2022; szerk. Pelyach István, bev. Lajkó Sára, Soltész István; Országház Könyvkiadó, Bp., 2022
- Műgond a legapróbb részletekig – „Régi formák az új kor szellemében"
- Dúzsi Éva – Széll Szilvia: Országházi kalauz. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2015
- Andrássy Dorottya: Az Országház építéstörténete. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2016
- Kelecsényi Kristóf: Az Országház szobrai. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017
- Kapitány-Horváth Zsuzsa: Az Országház díszítőfestészete. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017
- Bojtos Anikó: Az Országház falfestményei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017
- Csákó Beáta – Samu Nagy Dániel: Mindennapok az Országházban. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2018
- Csákó Beáta – Samu Nagy Dániel: Az Országház nevezetes termei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2019
- Az Országház építése és művészete. Szerk. Sisa József. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2020
- Török András – Wachsler Tamás: A nevezetes magyar Országház és a tér, ahol áll. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021
- Kelecsényi Kristóf: Az Országház bútorművészete és famunkái. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021
- Tasnádi Zsuzsanna: Az Országház népi díszítőelemei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021
- Bálint Zsolt – Bauer Norbert: Az Országház növény- és állatmotívumai. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2022
- Dúzsi Éva – Heincz Orsolya – Lackner Mónika: Az Országház iparművészeti remekei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2023